LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO
JAUNIMO IR SPORTO REIKALŲ KOMISIJA
PAPILDOMOS KOMISIJOS IŠVADA
DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS SPORTO ĮSTATYMO NR. I-1151 2, 3, 5, 7, 10, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 24 IR 25 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO nr. xivp-533
2021-12-31 Nr. 116-P-21
Vilnius
1. Komisijos posėdyje dalyvavo: Komisijos pirmininkas V. Alekna; Komisijos pirmininko pavaduotojas V. Fiodorovas; Komisijos nariai: A. Butkevičius, J. Gudauskas, J. Jarutis, S. Jovaiša, L. Kasčiūnas, A. Kupčinskas, D. Labanavičius, M. Matijošaitis, J. Šiugždinienė; Seimo kanceliarijos patarėja J. Petniūnaitė; Kviestieji: Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos Teisės ir administravimo departamento Teisės skyriaus vyresnysis patarėjas, atliekantis Teisės ir administravimo departamento direktoriaus funkcijas Tomas Gedminas, Seimo narė I. Kačinskaitė-Urbonienė, Lietuvos specialiosios olimpiados komiteto prezidentas Z. Misiūnas, švietimo, mokslo ir sporto viceministras L. Obcarskas, Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos Sporto grupės patarėja I. Šimkūnaitė, Švietimo ir mokslo komiteto biuro patarėja J. Paukštė.
2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komisijos nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
|
|
|
Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, Europos Sąjungos teisės aktams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas: 1. Projektu yra siūloma pakeisti 13 iš 25 keičiamo įstatymo straipsnių. Atsižvelgiant į teisės technikos taisykles, kai keičiamame teisės akte keičiama daugiau kaip pusė jo straipsnių ar punktų, visas teisės aktas dėstomas nauja redakcija.
|
Nepritarti |
Argumentai: Įstatyme yra ne 25, o 26 straipsniai, todėl viso įstatymo dėstyti nauja redakcija nereikia. |
2. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
1 |
|
|
2. Projekto 1 straipsniu keičiamo įstatymo 2 straipsnio 3 dalyje pateiktoje „atrankos aukšto meistriškumo sporto varžybos“ sąvokoje, žodį „atrankos“, atsižvelgiant į šios sąvokos turinį, tiksliau dėstyti prieš žodį „varžybos“. Atitinkamai ši dalis, atsižvelgiant į abėcėlinį sąvokų dėstymą, keistina vietomis su projekto 1 straipsniu keičiamo įstatymo 2 straipsnio 4 dalimi.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
3. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
2 |
|
|
3. Vienintelės projekto 2 straipsnio dalies numeruoti nereikia.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
4. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
3 |
|
|
4. Atsižvelgiant į tai, kad projekto 3 straipsniu keičiamo įstatymo 5 straipsnyje ministro pareigos minimos nebe pirmą kartą, projekto 3 straipsnio 1 ir 2 dalimis keičiamo įstatymo 5 straipsnio 1 dalyje brauktini pertekliniai žodžiai „Lietuvos Respublikos“.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
5. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
3 |
|
|
5. Projekto 3 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 5 straipsnio 2 dalyje siūloma nustatyti, kad Vyriausybė steigia žinybinį Sporto registrą, tačiau iš įstatymo nuostatų nėra aiškūs nei tokio registro paskirtis, nei jo objektas (objektai), nei steigimo tikslas. Atsižvelgiant į tai, kad šio registro steigimas numatytas įstatyme, pačiame įstatyme turėtų būti ir jo steigimo teisiniai pagrindai. Taip pat nėra aišku, kodėl valstybės sporto stebėsena remiantis Sporto registro duomenimis būtų pradėta vykdyti tik nuo 2023 m. sausio 1 d., kai tuo tarpu pats registras būtų įsteigtas ir pradėtų veikti nuo šių metų liepos 1 d.
|
Nepritarti |
Pritartina Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos (toliau – ŠMSM) nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žinybinis registras steigiamas Vyriausybės nutarimu, bus apibrėžta Vyriausybės nutarime (prireikus įtraukti naujus objektus, pakaks pakeisti Vyriausybės nutarimą). Sporto registras bus kuriamas 2021-2022 m. (registro įsteigimas trunka 14 mėn.), numatoma, kad nuo 2023 m. Sporto registre bus pakankamai duomenų, kuriais bus galima remtis, juolab, kad sporto šakų federacijų finansavimo klausimas yra siejamas su duomenų Sporto registrui pateikimu nuo 2023 m. |
6. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
3 |
|
|
6. Projekto 3 straipsnio 2 dalimi keičiamoje įstatymo 5 straipsnio 2 dalyje, kuri įsigaliotų 2023 m. sausio 1 d., siūlytina atsisakyti formuluotės „Vyriausybė steigia žinybinį Sporto registrą“, kadangi registro steigimas yra ne tęstinis, o vienkartinis veiksmas. Šis registras jau bus įsteigtas pagal projekto 3 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 5 straipsnio 2 dalies nuostatas, įsigaliosiančias 2021 m. liepos 1 d. Siūlytina šiuo atveju palikti tik formuluotę „Žinybinio Sporto registro valdytoja yra Švietimo, mokslo ir sporto ministerija“. Be to, šios dalies antrajame sakinyje vietoj žodžių „Vyriausybės nustatyta tvarka“ įrašytini žodžiai „Sporto registro nuostatuose nustatyta tvarka (nes nuostatus, vadovaujantis Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 18 straipsnio 2 dalimi, būtent ir tvirtins Vyriausybė).
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. |
7. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
3 |
|
|
7. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad tais atvejais, kai tos pačios įstatymo nuostatos yra keičiamos atskiromis įstatymo projekto straipsnio dalimis, nustatant skirtingas šių straipsnio dalių įsigaliojimo datas, projekto lyginamajame variante pakeitimai turi būti nurodomi taip, kad būtų parodyta, kuo vėlesnis pakeitimas skiriasi nuo ankstesnio pakeitimo, o ne nuo šiuo metu galiojančios redakcijos, t.y., keičiamas aktualus teisės akto tekstas, su visais vėlesniais šiame teisės akte padarytais ir įsigaliojusiais pakeitimais. Pastaba taikytina projekto 3, 7, 10 straipsnių lyginamiesiems variantams.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba dėl lyginamojo varianto |
8. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
7 |
1 |
|
8. Projekto 7 straipsniu keičiamo įstatymo 17 straipsnio 1 dalyje reikėtų patikslinti, ar fizinis aktyvumas ir sporto bazių pagerinimas valstybės biudžeto lėšomis finansuojamas sudarius Sporto rėmimo fondą, kurį sudaro švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka skiriamos valstybės biudžeto lėšos (iš Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai skiriamų valstybės biudžeto asignavimų) fizinio aktyvumo projektams ir sporto bazių pagerinimo projektams įgyvendinti, ar, vis dėlto, šie projektai finansuojami 1) sudarius Sporto rėmimo fondą; bei 2) švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka skiriant lėšų fizinio aktyvumo projektams ir sporto bazių pagerinimo projektams įgyvendinti. Antruoju atveju taip pat reikėtų patikslinti iš kurių iš aukščiau nurodytų šaltinių ne mažiau kaip 10 procentų lėšų turėtų būti skiriama neįgaliųjų fizinio aktyvumo projektams ir sporto bazių pagerinimo projektams įgyvendinti.
|
Neaktualu |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Seimo narių pasiūlymui (toliau – Pasiūlymas). ŠMSM nuomonė: Pastaba neaktuali. Pateiktu Pasiūlymu pakeista nuostatos formuluotė.
|
9. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
7 |
|
|
9. Projekto 7 straipsniu keičiamo įstatymo 17 straipsnio 4 ir 5 dalyse reiktų atskleisti formuluotės „sprendimai dėl projektų administracinės atitikties tinkamumo vertinimo“ turinį, nes tokia formuluotė įstatymuose nėra vartojama. Galbūt turimi omeny sprendimai dėl projektų atitikties teisės aktuose įtvirtintiems reikalavimams įvertinimo.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Siūloma formuluotė: „priima
sprendimus dėl projektų |
10. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
7 |
|
|
10. Siekiant teisinio aiškumo, projekto 7 straipsniu keičiamo įstatymo 17 straipsnio 5 dalies 3 punkte reikėtų nurodyti kokio pobūdžio sprendimus turi įgaliojimus priimti administruojančios įstaigos, vykdydamos projektų įgyvendinimo priežiūrą (įskaitant prevencinę viešųjų pirkimų kontrolę ir stebėseną, išlaidų pagrįstumo ir teisėtumo vertinimą).
|
Neaktualu |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pastaba neaktuali. Pateiktu Pasiūlymu siūloma funkcijas pavesti vienai administruojančiai biudžetinei įstaigai, nurodant funkcijas, kurias turėtų atliktų administruojanti įstaiga. |
11. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
7 |
|
|
11. Projekto 7 straipsniu keičiamo įstatymo 17 straipsnio 8 dalies nuostatos, numatančios, kad „į komisiją įtraukiami trijų valstybės institucijų ir Lietuvos savivaldybių asociacijos atstovai“, turinys nėra aiškus, nes nėra aišku, ar šia nuostata siūloma apriboti galimą valstybės institucijų ir Lietuvos savivaldybių asociacijos, iš kurių skiriami atstovai, skaičių iki 3, ar siūloma nustatyti, kad ministras skiria tris atstovus iš valstybės institucijų ir Lietuvos savivaldybių asociacijos, ar, vis dėlto, siūloma nustatyti, kad iš trijų valstybės institucijų ir Lietuvos savivaldybių asociacijos, ministras skiria po vieną komisijos narį. Atsižvelgiant į tai, nuostata tikslintina.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Siūloma, kad trys valstybės institucijos pagal kompetenciją deleguotų po vieną atstovą į komisiją. Taip pat vieną atstovą deleguotų Lietuvos savivaldybių asociacija. Siūloma formuluotė: „Į komisiją po vieną atstovą įtraukiami trijų valstybės institucijų ir Lietuvos savivaldybių asociacijos atstovai.“ |
12. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
8 |
|
|
12. Projekto 8 straipsniu keičiamoje įstatymo 18 straipsnio 1 dalyje tikslintina nuoroda „šio straipsnio 8 dalyje nurodyto subjekto“, kadangi 8 straipsniu keičiamoje įstatymo 18 straipsnio 8 dalyje nėra nurodyti jokie subjektai (minėtasis subjektas nurodytas šio straipsnio 10 dalyje).
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
13. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
8 |
|
|
13. Pažymėtina, kad nėra aiškus nei projekto 8 straipsniu keičiamoje įstatymo 18 straipsnio 2 dalies nuostatos, nustatančios, kad „švietimo, mokslo ir sporto ministras nustato strateginių sporto šakų kriterijus 4 metams ir tvirtina strateginių sporto šakų sąrašą“, turinys, nei jos santykis su šiame straipsnyje reglamentuojamu aukšto meistriškumo sporto programų finansavimu valstybės biudžeto lėšomis. Jeigu siekiama nustatyti, kad ministras nustato tam tikrus kriterijus, kuriuos ir tam tikrą laiką turi atitikti atitinkami subjektai, pretenduojantys į valstybinį finansavimą, tai įstatyme turėtų būti nustatyta aiškiai ir nedviprasmiškai.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Siūloma formuluotė: „Švietimo, mokslo ir sporto ministras nustato valstybės biudžeto lėšomis finansuojamų strateginių sporto šakų kriterijus 4 metams ir tvirtina strateginių sporto šakų sąrašą, valstybės biudžeto lėšomis finansuojamoms aukšto meistriškumo sporto programoms ir nacionalinei antidopingo programai gali nustatyti bendrojo finansavimo dydį (nuo skirtų valstybės biudžeto lėšų sumos) iš nuosavų ar kitų šaltinių.“ |
14. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
8 |
|
|
14. Siekiant teisinio aiškumo bei atsižvelgiant į tai, kad keičiamo įstatymo 18 straipsnio 3 dalyje nurodyti tik du subjektai, projekto 8 straipsniu keičiamoje įstatymo 18 straipsnio 6 dalyje vietoj žodžių „šio straipsnio 3 dalyje nurodytų subjektų“ įrašytini žodžiai „studentų sporto judėjimams Lietuvoje vadovaujančių nevyriausybinių organizacijų ar (ir) sporto šakų federacijų“.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
15. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
9 |
1 |
|
15. Projekto 9 straipsniu keičiamo 19 straipsnio 1 dalies 11 punkte reikėtų paaiškinti nuostatos „(išskyrus neigiamą išvadą)“ turinį ir jos santykį su reikalavimu pateikti nepriklausomo auditoriaus išvadą dėl praėjusių kalendorinių metų finansinių ataskaitų.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Valstybės lėšos nebūtų skiriamos, jei nepriklausomo auditoriaus išvada būtų neigiama, tai ir siūloma įtvirtinti Sporto įstatymo 19 straipsnio 1 dalies 11 punkte. Aiškumo dėlei nuostata galėtų būti tikslintina taip: „11) yra atlikusi praėjusių kalendorinių metų finansinių ataskaitų auditą
ir yra pateikusi nepriklausomo auditoriaus išvadą ( |
16. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
9 |
2 |
|
16. Svarstytina, ar projekto 9 straipsnio 2 dalimi keičiamo įstatymo 19 straipsnio 1 dalies 10 punktas neturėtų būti tikslinamas, nurodant, kad sporto šakos federacijos steigimo dokumente turi būti nustatytas ne būtent tokios konkrečios trukmės valdymo organų narių kadencijos bei jų skaičius, bet maksimali valdymo organų narių kadencijos (kadencijų) trukmė bei laikotarpis tarp jų turi atitikti šiuos įstatyme įtvirtintus kriterijus. Pagal siūlomą reguliavimą, sporto šakos federacija niekada negalėtų gauti valstybinio finansavimo, jeigu jos valdymo organų narių kadencijos trukmė būtų, pvz., 1 arba 3 metai.
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Toks siūlymas teikiamas atsižvelgiant į olimpinių žaidynių 4 metų trukmę, kuri atitinka daugumos sporto šakų federacijų šiuo metu įtvirtintą kadencijų trukmę, bei tarptautinę praktiką, siekiant diegti gerojo valdymo principus – remtasi Didžiosios Britanijos Sporto reguliavimo kodeksu, kuris nustato, kad gali būti nustatytos: a) 4 kadencijos po 2 metus; b) 2 kadencijos po 4 metus; c) 3 kadencijos po 3 metus (1.13 papunktis); vadovas, kuris vadovavo maksimalų kadenciijų skaičių, gali vėl vadovauti organizacijai tik praėjus 4 metams (1.15 papunktis). Šiuo metu apie 20 sporto šakų federacijų (t. y. trečdalis) savo įstatuose turi įtvirtinusios tokias kadencijas. Tik 1 sporto šakos federacija yra nustačiusi 3 metų kadencijos trukmę, 3 federacijos – 2 metų. Pastebėtina, kad 1 sporto šakos federacija yra nustačiusi 10 kadencijų po 4 metus, t. y. 40 metų. |
17. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
17. Projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkto a papunktis tobulintinas šiais aspektais. 17.1. Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso (toliau – BK) 97 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta, jog „Turinčiais teistumą laikomi už nusikaltimo padarymą nuteisti asmenys“. Atsižvelgiant į tai, siūlytina projekte vartojamoje formuluotėje „turi neišnykusį ar nepanaikintą teistumą už <...> korupcinio pobūdžio nusikalstamas veikas arba veikas, susijusias su <…>“ nurodyti ne nusikalstamas veikas, kurios apima tiek nusikaltimus, tiek baudžiamuosius nusižengimus[1], bet būtent nusikaltimus.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. |
18. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
17.2. Formuluotės „jam yra skirta bausmė už baudžiamąjį nusižengimą už minėtas nusikalstamas veikas“ turinys yra nesuprantamas. Baudžiamajame procese bausmė galėtų būti skiriama arba už baudžiamuosius nusižengimus, arba už šioje formuluotėje nurodytas „minėtas nusikalstamas veikas“, kurios projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkto a papunkčio kontekste baudžiamųjų nusižengimų neapima („minėtos nusikalstamos veikos“ apima tik sunkius ir labai sunkius nusikaltimus, nusikaltimus nuosavybei, turtinėms teisėms ir turtiniams interesams ir pan.). Be to, BK apskritai nenumato tokios kategorijos kaip „baudžiamieji nusižengimai už nusikalstamas veikas“. Dėl to siūlytina atskirame papunktyje aiškiai išvardinti, kokie baudžiamieji nusižengimai turimi omenyje.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. |
19. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
17.3. Abejotina, ar vienerių metų terminas, skaičiuojamas nuo bausmės paskyrimo už baudžiamąjį nusižengimą momento, padėtų užtikrinti, jog valstybės biudžeto lėšos atitinkamiems projektams ar aukšto meistriškumo sporto programoms įgyvendinti visais atvejais būtų skiriamos tik tiems juridiniams asmenims, kurių vadovų ar kitų projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkte nurodytų su juridiniu asmeniu susijusių asmenų reputacija baudžiamosios justicijos atžvilgiu yra nepriekaištinga. Pvz., įmanomos situacijos, kai juridinio asmens vadovui ar kitam asmeniui už baudžiamojo nusižengimo padarymą būtų skiriama dviejų metų trukmės laisvės apribojimo bausmė[2]. Dėl šios priežasties siūlytina projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkto a papunktyje numatomų apribojimų trukmę sieti ne su griežtai apibrėžtu laikotarpiu po bausmės paskyrimo, o su bausmės atlikimo trukme, t. y. ribojimai turėtų būti taikomi tol, kol juridinio asmens vadovas ar kitas su juridiniu asmeniu susijęs asmuo yra nebaigęs atlikti bausmės, paskirtos už atitinkamo baudžiamojo nusižengimo padarymą.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. |
20. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
18. Remiantis projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunkčiu, valstybės biudžeto lėšos atitinkamiems projektams ar aukšto meistriškumo sporto programoms įgyvendinti negalėtų būti skiriamos, jeigu juridinio asmens vadovas ar kitas projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkte nurodytas asmuo „yra baustas administracine nuobauda arba jam yra pritaikytos administracinio poveikio priemonės už neteisėtą vertimąsi komercine, ūkine, finansine ar profesine veikla, komercinės ar ūkinės veiklos tvarkos, viešųjų pirkimų, ataskaitų, deklaracijų ar kitų mokesčių administratoriaus funkcijoms įgyvendinti reikalingų dokumentų ir duomenų pateikimo tvarkos, apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimo arba mokesčių ar kitų įmokų apskaičiavimo, mokėjimo tvarkos, buhalterinę apskaitą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimą ir nuo jų skyrimo nepraėjo vieni metai“. Pastebėtina, jog iš visų išvardintų administracinių nusižengimų tik už vienintelį administracinį nusižengimą – neteisėtą vertimąsi komercine, ūkine, finansine ar profesine veikla – Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso (toliau – ANK) 127 straipsnio 4 dalyje yra numatyta galimybė skirti administracinio poveikio priemonę (pagamintos produkcijos, įrankių, žaliavos ir gautų pajamų konfiskavimą). Kita vertus, ANK 27 straipsnyje įtvirtinta bendra taisyklė, jog administracinio poveikio priemonės skiriamos ne atskirai, bet kartu su administracine nuobauda. Atsižvelgiant į tai, abejotina, ar tikslinga projekte numatomus valstybės biudžeto lėšų skyrimo apribojimus sieti, be kita ko, su tam tikru terminu po administracinio poveikio priemonių skyrimo momento.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. (Pastebėtina, kad formuluotės buvo suderintos su Teisingumo ministerija ir Vyriausybės kanceliarija). |
21. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
19. Jeigu nebūtų atsižvelgta į šios išvados 18 pastabą, tuomet projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunktis turėtų būti atitinkamai patobulintas. 19.1. Žodžiai „pritaikytos administracinio poveikio priemonės“ turėtų būti rašomi vienaskaitos forma.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. |
22. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
19.2. Po žodžių „viešųjų pirkimų“ įrašytinas žodis „tvarkos“. Taip pat pastebėtina, kad administracinis nusižengimas – „viešųjų pirkimų [tvarkos] pažeidimas“ – iš visų kitų projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardintų administracinių nusižengimų išsiskiria tuo, kad jo vienintelio lingvistinė konstrukcija nevisiškai sutampa su ANK 184 straipsnio pavadinimu, kuriame atitinkamas administracinis nusižengimas įvardijamas kaip „Viešųjų pirkimų ir pirkimų, atliekamų vandentvarkos, energetikos, transporto ar pašto paslaugų srities perkančiųjų subjektų, ir koncesijų suteikimo tvarkos pažeidimas“.
|
Pritarti |
ŠMSM nuomonė: Pritarti. |
23. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
19.3. Vietoje žodžių „ir nuo jų skyrimo“ įrašytini žodžiai „ir nuo administracinės nuobaudos ar administracinio poveikio priemonės skyrimo“. Priešingu atveju, galėtų susidaryti įspūdis, kad vienerių metų terminas „nuo jų skyrimo“ apimtų tik administracinio poveikio priemones, o administracinės nuobaudos paskyrimas už atitinkamus administracinius nusižengimus galimybę gauti valstybės finansavimą įgyvendinant projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalyje nurodytus projektus bei programas užkirstų neterminuotai. Toks teisinis reguliavimas nebūtų suderinamas su konstituciniu proporcingumo principu.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. |
24. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
20. Projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkto c papunktyje žodis „nesuėjęs“ keistinas į žodį „nepasibaigęs“.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
25. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
21. Projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 8 punkte žodis „įsigaliojimo“ keistinas į „įsiteisėjimo“.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
26. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
1 |
|
22. Taip pat pažymėtina, jog projekto 10 straipsnio 1 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 8 punkte numatomas 10 metų terminas niekaip nediferencijuojamas atsižvelgiant į konkrečios nusikalstamos veikos, dėl kurios padarymo juridinis asmuo buvo patrauktas baudžiamojon atsakomybėn, rūšį (pvz., neatsižvelgiama į tai, ar juridinis asmuo padarė nesunkų, ar sunkų nusikaltimą ir pan.). Abejotina, ar toks teisinis reguliavimas yra suderinamas su Konstitucinio Teismo jurisprudencija, kurioje pažymima, kad „Reikalavimas asmens teisių ir laisvių įstatymu neriboti labiau, negu reikia teisėtiems ir visuomenei svarbiems tikslams pasiekti, inter alia suponuoja reikalavimą įstatymų leidėjui nustatyti tokį teisinį reguliavimą, kuris sudarytų prielaidas pakankamai individualizuoti asmens teisių ir laisvių apribojimus (past. – pabraukta mūsų): ribojantis asmens teises ir laisves įstatymo nustatytas teisinis reguliavimas turi būti toks, kad sudarytų prielaidas kiek įmanoma įvertinti individualią kiekvieno asmens situaciją ir, atsižvelgiant į visas svarbias aplinkybes, atitinkamai individualizuoti konkrečias tam asmeniui taikytinas ribojančias jo teises priemones (inter alia 2011 m. liepos 7 d., 2016 m. vasario 17 d., 2019 m. birželio 25 d. nutarimai)“.
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pastebėtina, kad formuluotės buvo suderintos su Teisingumo ministerija ir Vyriausybės kanceliarija. Sporto įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 8 punktas skirtas juridiniams asmenims, o ne fiziniams asmenims. Pagal Baudžiamąjį kodeksą juridiniam asmeniui už padarytą nusikalstamą veiką gali būti skiriamos tik trys bausmės: 1) bauda; 2) juridinio asmens veiklos apribojimas; 3) juridinio asmens likvidavimas. |
27. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
2 |
|
23. Šios išvados 17-22 pastabos taikytinos ir projekto 10 straipsnio 2 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 7 punkto a-c papunkčių bei 8 punkto atžvilgiu.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. |
28. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
10 |
2 |
|
24. Projekto 10 straipsnio 2 dalimi keičiamo įstatymo 20 straipsnio 1 dalies 9 punktas dėstytinas taip: „juridinis asmuo neteikia duomenų Sporto registrui šio registro nuostatuose nustatyta tvarka“. Taip pat svarstytina, ar neturėtų būti nustatytas tam tikras laikotarpis, įgalinantis konstatuoti, kad, vis dėlto, tik pakankamai ilgai trunkamas įpareigojimų pagal registro nuostatus nevykdymas yra pagrindas stabdyti tam tikro projekto valstybinį finansavimą.
|
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Svarstytina dėl tam tikro termino įtvirtinimo, pvz., vienų metų. Pastebėtina, kad Sporto registro duomenys yra svarbūs stebėsenai vykdyti ir sprendimams priimti, priešingu atveju sprendimai būtų priimami turint ne visus duomenis arba remiamasi senais, klaidinančiais duomenimis. |
29. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
14 |
3, 5 |
|
25. Atsižvelgiant į Teisės aktų rengimo rekomendacijų, patvirtintų Lietuvos Respublikos teisingumo ministro 2013 m. gruodžio 23 d. įsakymu Nr. 1R-298, 27 punktą, teisės akte nenurodoma, iki kada galioja tam tikra redakcija. Todėl projekto 14 straipsnio 3 ir 5 dalys brauktinos.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
30. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
14 |
10, 11 |
|
26. Projekto 14 straipsnio 10 dalyje vietoj žodžių „pagal šio įstatymo 12 straipsnio nuostatas“ įrašytina formuluotė „pagal šio įstatymo 12 straipsnyje išdėstyto Lietuvos Respublikos sporto įstatymo 24 straipsnio nuostatas“. Atitinkamai tikslintina ir projekto 14 straipsnio 11 dalis. Be to, siekiant teisinio aiškumo, projekto 14 straipsnio 11 dalyje prieš žodžius „toliau mokamos“ įrašytini žodžiai „perskaičiuojamos ir“.
|
Pritarti |
Redakcinė pastaba |
31. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2021-05-24 |
14 |
14 |
|
27. Projekto 14 straipsnio 14 dalyje yra nurodyta, kad švietimo, mokslo ir sporto ministras iki 2021 m. birželio 30 d. priima šio įstatymo 4 ir 7 straipsnių įgyvendinamuosius teisės aktus. Atsižvelgiant į tai, kad projekto 14 straipsnyje yra numatyti skirtingi šio įstatymo 7 straipsnio 1 ir 2 dalių įsigaliojimo terminai, svarstytina, ar nebūtų tikslinga ir šių nuostatų įgyvendinamuosius teisės aktus priimti iki atitinkamų šio įstatymo 7 straipsnio 1 ir 2 dalių įsigaliojimo terminų.
|
Neaktulu |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pastaba neaktuali. Pateiktu Pasiūlymu siūloma numatyti vieną administruojančią biudžetinę įstaigą (viešosios įstaigos Švietimo mainų paramos fondo funkcijos bus perkeltos į biudžetinę įstaigą „Lietuvos sporto agentūra“). |
32. |
Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnyba 2021-06-14 |
7 |
|
|
Vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo 8 straipsnio nuostatomis, atsižvelgdami į temos aktualumą, taip pat į ankstesnėse antikorupcinio vertinimo išvadose teiktas pastabas ir pasiūlymus , kurie ne kartą buvo aptarti susitikimuose su Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos (toliau – Ministerija) atstovais, Lietuvos Respublikos Seimo komitetų ir komisijų posėdžiuose, savo iniciatyva atlikome Lietuvos Respublikos sporto įstatymo Nr. I-1151 (toliau – Įstatymas) 2, 3, 5, 7, 10, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 24 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-533 (toliau – Projektas) antikorupcinį vertinimą. Siekdami teisinio reguliavimo išsamumo, nuoseklumo bei atsparumo korupcijai pagal kompetenciją teikiame žemiau esančias pastabas ir pasiūlymus. 1. Kritinės antikorupcinės pastabos: Aiškinamajame rašte buvo nurodyta, kad Projektas parengtas įgyvendinant Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo 2020 m. lapkričio 3 d. nutarimą Nr. KT187-N15/2020 „Dėl Lietuvos Respublikos įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai“, siekiant patikslinti Lietuvos Respublikos sporto įstatymu (toliau – Sporto įstatymas) nustatytą teisinį reglamentavimą, taip pat siekiant aiškesnio ir efektyvesnio fizinio aktyvumo ir aukšto meistriškumo sporto finansavimo, sportininkų skatinimo. Buvo planuota likviduoti ar iš esmės reorganizuoti Sporto rėmimo fondą, atsisakyti Sporto projektų komisijos, dėl kurios užtrukdavo sporto projektų vertinimo procesas bei būdavo įžvelgiami kai kurių minėtos komisijos narių interesų konfliktai (tai ne kartą akcentavome ankstesnėse antikorupcinio vertinimo išvadose bei diskusijų metu pripažino pati Ministerija). Planuota tobulinti sporto projektų rėmimo modelį, nustatyti aiškesnius projektų vertinimo kriterijus, kt. Minėti tikslai iš dalies buvo įtvirtinti pirmajame Projekto variante (TAIS Nr. 21-21490), kuris buvo derintas su Specialiųjų tyrimų tarnyba ir kuriam pastabų neturėjome . Tačiau 2021 m. gegužės 21 d. Lietuvos Respublikos Seime užregistruotame Projekte, dėl kurio atliekamas antikorupcinis vertinimas, iš esmės grįžtama prie galiojančio teisinio reguliavimo nurodant, kad fizinis aktyvumas ir sporto bazių pagerinimas valstybės biudžeto lėšomis finansuojamas sudarius Sporto rėmimo fondą, švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka skiriant lėšų fizinio aktyvumo projektams ir sporto bazių pagerinimo projektams įgyvendinti, projektus toliau administruotų VšĮ Švietimo mainų paramos fondas (atkreiptinas dėmesys, kad Projekte minimas ne tik Švietimo mainų paramos fondas, bet ir kitas subjektas – VšĮ Švietimo ir sporto projektų agentūra „Motum“, kuriai Projektu priskiriamos identiškos funkcijos) bei Centrinė projektų valdymo agentūra, o siūlymus dėl projektų finansavimo toliau Ministerijai teiktų Komisija (Projektu keičiamas 17 Įstatymo straipsnis). Be to, Projektu keičiamo Įstatymo 17 straipsnio 2 dalyje siūloma įtvirtinti, kad fizinio aktyvumo projektai ir sporto bazių pagerinimo projektai būtų atrenkami taikant šiuos bendruosius vertinimo kriterijus: 1) projekto aktualumas ir svarba; 2) projekto veiksmingumas, poveikis ir tęstinumas; 3) projekto finansinis ir ekonominis pagrindimas; 4) projekto valdymas. Mūsų nuomone, minėti kriterijai ir juose nustatytos sąvokos yra pernelyg abstraktūs ir vertinamojo pobūdžio, kas sudarytų galimybę juos taikyti subjektyviai ir nevienareikšmiškai. Pavyzdžiui, nėra aiškūs, remiantis Lietuvių kalbos žodynu, sinonimiškų sąvokų „aktualumas ir svarba“ vertinimo aspektai, visiškai neatskleistas kriterijaus „projekto valdymas“ turinys, kt. Tokiu būdu būtų sudarytos sąlygos dviprasmiškai aiškinti Projekte siekiamų įtvirtinti bendrųjų vertinimo kriterijų turinį, netiksliai suvokti teisinio reguliavimo ribas ir taikyti teisės akto normas nevienodai analogiškais atvejais. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, mūsų nuomone, siūlomais pakeitimais nebūtų pasiekti pirmojo Projekto varianto (TAIS Nr. 21-21490) aiškinamajame rašte nustatyti tikslai bei nebūtų pašalintos ankstesnėse antikorupcinio vertinimo išvadose įvardintos korupcijos pasireiškimo rizikos dėl sporto projektų vertinimo kriterijų, procedūrų, vertintojų nešališkumo ir kt. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pirmuoju Projekto variantu (TAIS Nr. 21-21490) buvo siūloma atsisakyti Sporto projektų komisijos. Derinimo metu su valstybės institucijomis, Vyriausybe, Prezidentūra, atsižvelgiant į sporto organizacijų siūlymus, buvo apsipręsta palikti komisiją, tačiau keičiama komisijos sudėtis ir narių delegavimo tvarka. Tris narius po vieną atstovą deleguos trys valstybės institucijos pagal kompetenciją, vieną narį – savivalda, tris narius – Nacionalinė sporto taryba, atstovaujančius sporto organizacijas, įskaitant vieną neįgaliųjų sporto judėjimams Lietuvoje vadovaujančių nevyriausybinių organizacijų atstovą. |
33. |
Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnyba 2021-06-14 |
7 |
|
|
2. Kitos antikorupcinės pastabos ir pasiūlymai: 2.1. Projektu keičiamo Įstatymo 17 straipsnio 7 dalyje siūloma nustatyti, kad Komisija įvertina jai viešosios įstaigos Švietimo mainų paramos fondo ir viešosios įstaigos Centrinės projektų valdymo agentūros pateiktus tinkamus valstybės biudžeto lėšomis finansuoti fizinio aktyvumo projektus ir sporto bazių pagerinimo projektus ir teikia pasiūlymus Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai ar švietimo, mokslo ir sporto ministro įgaliotai institucijai dėl konkrečių fizinio aktyvumo projektų ir sporto bazių pagerinimo projektų finansavimo. Mūsų nuomone, nėra pakankamai aiškus aukščiau minėtų nuostatų taikymas – ar pasiūlymai dėl „konkrečių projektų finansavimo“ reiškia, kad Komisija galėtų Švietimo mainų paramos fondo ir Centrinės projektų valdymo agentūros pateiktus tinkamais valstybės biudžeto lėšomis finansuoti pripažintus fizinio aktyvumo projektus ir sporto bazių pagerinimo projektus pripažinti netinkamais finansuoti, ar Komisija spręstų dėl visų jai pateiktų tinkamais finansuoti pripažintų projektų finansavimo dydžio ar Projektu siūlomos nuostatos turėtų būti suprastinos ir taikytinos dar kitaip.
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Manytina, kad nuostata suformuluota aiškiai. Projektai atrenkami įvertinant projekto administracinę atitiktį tinkamumo vertinimo kriterijams, įvertinamas projektų turinio ir išlaidų pagrįstumas, vadovaujantis Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų finansavimo tvarkos aprašu, patvirtintu Vyriausybės 2019 m. sausio 23 d. nutarimu Nr. 85. Atrinktus tinkamus finansuoti projektus pateikus komisijai, komisija teikia pasiūlymus dėl konkrečių projektų finansavimo, nekeičiant projekto finansavimo dydžio. |
34. |
Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnyba 2021-06-14 |
7 |
|
|
2.2. Projektu keičiamo Įstatymo 17 straipsnio 8 dalyje numatoma, kad Komisijos personalinę sudėtį ir komisijos nuostatus tvirtina švietimo, mokslo ir sporto ministras. Į komisiją būtų įtraukiami trijų valstybės institucijų ir Lietuvos savivaldybių asociacijos atstovai. Tris atstovus į komisijos narius, atstovaujančius sporto organizacijas, įskaitant vieną neįgaliųjų sporto judėjimams Lietuvoje vadovaujančių nevyriausybinių organizacijų atstovą, turi teisę deleguoti Nacionalinė sporto taryba. Iš aukščiau minėtų nuostatų nėra aišku nei konkretus Komisijos narių skaičius, nei jiems taikytini reikalavimai, nei jų atrankos, delegavimo ar skyrimo tvarka, nėra įtvirtinamas nešališkumo ir sąsajų su projektus teikiančiais subjektais nebuvimo reikalavimas. Būtent pastarieji aspektai yra labai svarbūs, ne kartą akcentuoti ankstesnėse antikorupcinio vertinimo išvadose bei diskusijose su Ministerijos atstovais, nes neužtikrinti galiojančiame teisiniame reguliavime, kas sudaro galimybę, kaip rodo praktika, teikti projektus tiek su Komisijos nariais, tiek su jų administracinę atitiktį vertinančiomis įstaigomis, tiek su pasitelkiamais ekspertais susijusiems subjektams. Tokia situacija yra ydinga antikorupciniu požiūriu, nes neužtikrina objektyvaus ir skaidraus projektų vertinimo bei pagrįsto lėšų skyrimo. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Komisijos narių skaičius – 7, t. y. kaip siūloma nustatyti, trijų valstybės institucijų pagal kompetenciją atstovai po vieną, vienas savivaldos atstovas ir trijų sporto organizacijų, dėl kurių būtų sprendžiama Nacionalinėje sporto taryboje, po vieną atstovą. Komisijos nariai ir šiuo metu turi pasirašyti nešališkumo deklaraciją ir konfidencialumo pasižadėjimą, kaip tai nustato Vyriausybės 2019 m. balandžio 30 d. nutarimas Nr. 440 „Dėl Sporto projektų komisijos institucinės sudėties nustatymo ir Sporto projektų komisijos nuostatų patvirtinimo“. Todėl manytina, kad nurodyti aspektai yra pakankamai užtikrinti teisiniame reguliavime. |
35. |
Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnyba 2021-06-14 |
|
|
|
3. Kitos pastabos ir pasiūlymai: 3.1. Projektu keičiamo Įstatymo 19 straipsnyje siūlomi įtvirtinti kriterijai, kuriuos atitinkantis juridinis asmuo turi teisę gauti valstybės biudžeto lėšų aukšto meistriškumo sporto programai įgyvendinti. Antikorupciniu požiūriu, Įstatymo tikslų ir valstybės ar savivaldybės biudžeto lėšų skirstymo ir panaudojimo racionalumo ir skaidrumo, projektų rezultatų pasiekimo aspektu svarstytinas tikslingumas nustatyti minimalius reikalavimus ir fizinio aktyvumo projektų bei sporto bazių pagerinimo projektų teikėjams (pavyzdžiui, minimalios patirties, kvalifikacijos vykdant sporto projektus turėjimas, pažeidimų vykdant ankstesnius projektus nebuvimas ir pan., siekiant išvengti neigiamai viešojoje erdvėje nuskambėjusių atvejų ). |
Pritarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pastaba neaktuali iš dalies. Pateiktu Pasiūlymu siūloma nustatyti bendruosius nacionalinių fizinio aktyvumo programų ir nacionalinių bei regioninių fizinio aktyvumo projektų bei sporto bazių pagerinimo projektų vertinimo kriterijus. Taip pat nustatomi reikalavimai subjektams, kurie gali teikti nacionalines fizinio aktyvumo programas bei apibrėžiama, kokie reikalavimai taikomi nacionaliniams ir regioniniams projektams, įtvirtinama, kad nacionalinis fizinio aktyvumo projektas turi būti vykdomas ne mažiau kaip dviejose Lietuvos apskrityse, įtraukiant ne mažiau kaip penkias Lietuvos savivaldybes, regioninis fizinio aktyvumo projektas – vienoje Lietuvos apskrityje. |
36. |
Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnyba 2021-06-14 |
1 |
|
|
3.2. Teisinio reguliavimo aiškumo, tikslumo, skaidrumo ir taikymo vienareikšmiškumo aspektu svarstytinos kai kurių Projekte įtvirtinamos sąvokų tikslinimo galimybės. Pavyzdžiui, Projektu siūlomo keisti Įstatymo 2 straipsnio 21 dalyje sporto bazė apibrėžiama kaip statinys ar jo dalis, kurioje leidžiama fizinio aktyvumo ar aukšto meistriškumo sporto veikla. Tačiau minėta sąvoka nesiejama su tam tikrų statinių ar jų dalių paskirtimi, dydžiu bei kitais parametrais bei savybėmis, pritaikymu ir tinkamumu sportinei veiklai bei faktiniu naudojimu šiai paskirčiai, kt. Siūlomos formuluotės loginė-lingvistinė konstrukcija suponuoja, kad sporto baze galėtų būti laikomas ir, pavyzdžiui, kambarys gyvenamosios paskirties patalpoje, kuriame vykdomos individualios mankštos ir tokiu atveju būtų galima teikti projektą dėl jo pagerinimo, kas galimai neatitiktų Įstatymo tikslų. Atlikus antikorupcinį vertinimą darytina išvada, kad kai kurios Projekto nuostatos gali sudaryti sąlygas jas taikyti nevienareikšmiškai, apsunkinant statybos procedūrų kontrolę ir viešojo intereso gynimą, bei padidinant korupcijos pasireiškimo riziką, todėl siūlome svarstyti jų tobulinimo galimybes |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Apibrėžiant sporto bazę, nurodoma, kad joje turi būti leidžiama fizinio aktyvumo ar aukšto meistriškumo sporto veikla, t. y. tokia veikla turi būti registruota ir nurodyta dokumentuose, teikiamuose kartu su paraiška, todėl tai negalėtų būti bet koks kambarys gyvenamosios paskirties. |
3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai:
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komisijos nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 |
|
|
|
Šiuo raštu asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ kartu su daugeliu šalyje veikiančių sporto klubų (kreipimasis pridedamas) Seimo narių prašo į Sporto įstatymą įtraukti šiuos, visų sporto klubų veiklai, labai svarbius aspektus kurių reglamentavimas turi atsispindėti įstatyme: 1. Sporto rėmimo fondo pertvarka: ją išdėstant taip, kad fonde atsirastų „Sporto šakų plėtojimo“, finansavimo kryptis kuri, tarpininkaujant sporto šakų federacijoms išspręstų eilę metų blogėjančių sporto rezultatų, jaunų trenerių mažėjimo, mergaičių pritraukimo į sportą ir kitas problemas. Pažymėtina, kad šis pakeitimas nereikalautų jokių papildomų lėšų, bet įneštų aiškumą tiek pareiškėjams tiek vertintojams, būtų sutaupyta daug svarbaus laiko, sportas pagaliau įgautų pamatinės grandies finansavimo alternatyvą kuri duotų impulsą sisteminiam pagerėjimui.
2. Manipuliavimas sporto rezultatais: Įstatyme pateiktame Seimui, labai daug dėmesio skiriama Antidopingo agentūros veiklai ir tik epizodiškai užsimenama apie manipuliavimą varžybų rezultatais. Šios problemos prevencija Įstatymu visiškai nesprendžiama. Atkreiptinas dėmesys, į tai kad būtent pastaroji problema yra ne ką mažesnė nei draudžiamų preparatų vartojimas. Todėl Sporto įstatyme reglamentuojant manipuliavimą sporto rezultatais būtina skirti tiek pat dėmesio kaip ir kovai su dopingu. Prisegame pasiūlymus iš savo pusės šiai sričiai reglamentuoti.
Aukščiau išvardinti pasiūlymai ir išsakyta problematika reikalauja sisteminės analinės ir kompleksinių sprendimo būdų todėl, prašytume pakviesti mus į posėdžius siūlomiems problemų sprendimams išsakyti. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. 1. Įstatymo projekto tikslas patikslinti reglamentavimą, aiškiai atskiriant fizinio aktyvumo finansavimą nuo aukšto meistriškumo sporto. Sporto įstatymo 17 str. (Sporto rėmimo fondas) skiriamas tik fiziniam aktyvumui finansuoti, o 18 str. – aukšto meistriškumo sportui per sporto šakų federacijų aukšto meistriškumo sporto programas. Siekiama aiškesnio ir skaidresnio finansavimo, siekiant išvengti dvigubo finansavimo iš dviejų šaltinių. 2. Nauji pasiūlymai, neišdiskutuotas klausimas, siūlytina palikti vėlesnei diskusijai. Lietuva pasirašė konvenciją prieš manipuliavimą sporto varžybomis, tačiau jos dar neratifikavo. Konvencija numato pareigą valstybėms įsteigti nacionalinę platformą, kuri rinktų, analizuotų ir dalytųsi susijusia informacija, koordinuotų kovos su manipuliacijomis sporto varžybų eigą ir veiksmus, bendradarbiautų su nacionalinėmis platformomis kitose valstybėse. Tuo tikslu, siekiant ratifikuoti konvenciją, Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2020 m. pasirašė bendradarviavimo susitarimą su Lošimų priežiūros tarnyba, Generaline prokuratūra, Vidaus reikalų ministerija, Finasinių nusikaltimų tyrimų tarnyba prie VRM, Specialiųjų tyrimų tarnyba, Policijos departamentu prie VRM. Pareigybė galėtų būti įsteigta VšĮ Lietuvos antidopingo agentūroje. Šioje srityje veikia Lošimo priežiūros tarnyba, taip pat sankcijas už manipuliavimą sporto varžybomis skiria sporto šakų federacijos, Lietuvos tautinis olimpinis komitetas. Nustatyta ir baudžiamoji atsakomybė Baudžiamojo kodekso 1821 straipsnyje. |
2. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
1 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva Naujas reglamentavimas. Aukšto meistriškumo sporto projektas – dokumentas, kuriame aprašome laikina juridinio asmens (sporto šakos federacijos arba sporto šakos federacijos nario) veikla, siekiant su aukšto meistriškumo sportu susijusių kiekybinių ir (ar) kokybinių rezultatų, sporto šakų plėtojimo rezultatų, nurodomi šios veiklos tikslai, uždaviniai ir priemonės, jų įgyvendinimo terminai, laukiami rezultatai ir jiems pasiekti reikalingos lėšos ir jų šaltiniai. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Pateiktas Pasiūlymas aptartas su sporto organizacijomis. Siūloma, kad Sporto rėmimo fondui bus teikiami nacionaliniai ir regioniniai fizinio aktyvumo projektai, taip pat įgyvendinamos nacionalinės fizinio aktyvumo programos. Už sporto šakos plėtrą yra atsakinga sporto šakos federacija (pripažinta tarptautinės sporto šakos federacijos), kuri sprendžia dėl jos narių, sporto klubų vystymo ir poreikio. Sporto šakos federacijos vykdoma veikla nėra laikina veikla, o yra nuolatinio pobūdžio. Perkėlus 30 proc. Sporto rėmimo fondo lėšų, didėja finansavimas sporto šakų federacijoms, taip pat Įstatymo projektu siūloma pakeisti aukšto meistriškumo sporto programos vertinimą, t. y. sieti ne tik su pasiektais rezultatais, tačiau ir vertinti sporto šakos populiarumą, masiškumą, turinį. Teikiant tokio pobūdžio aukšto meistriškumo sporto projektus Sporto rėmimo fondui bus neįmanoma išvengti tų pačių sporto šakų federacijų funkcijų dvigubo finansavimo. Įstatymo projektu siekiama aiškiai atskirti fizinio aktyvumo ir aukšto meistriškumo sporto finansavimą. Aukšto meistriškumo sportas finansuojamas per aukšto meitriškumo sporto programas, 18 str. numatytoms sporto šakų federacijų ir judėjimams atstovaujančių organizacijų funkcijoms finansuoti. |
3. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
1 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva Naujas reglamentavimas. Fizinio aktyvumo programa – ketverių kalendorinių metų trukmės fizinio aktyvumo planavimo dokumentas, kuriame nurodomi juridinio asmens veiklos, nustatytos įstatuose (nuostatuose, statute ar kitame steigimo dokumente), tikslai, uždaviniai ir priemonės jiems įgyvendinti, priemonių terminai, siektini konkretūs rezultatai, lėšų poreikis šio dokumento įgyvendinimo laikotarpiu ir planuojami šių lėšų šaltiniai, priemonių įgyvendinimo vertinimo kriterijai, jų reikšmės. Paaiškinimas Dabartinėje SĮ šios sąvokos nėra, tačiau tikslinga įtraukti siekiant nurodyti, jog fizinio aktyvumo srityje veikiantys subjektai atitinkantys fizinio aktyvumo programą gali turėti teisę gauti programinį finansavimą. |
Pritarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Pateiktas Pasiūlymas aptartass su sporto organizacijomis. Siūloma numatyti nacionalinių fizinio aktyvumo programų finansavimą. Nacionalinės fizinio aktyvumo programos būtų tvirtinamos 4 metams, jas teiktų skėtinės organizacijos.
|
4. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
1 |
6 |
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 2 straipsnio 18 dalis. 18. Manipuliavimas aukšto meistriškumo sporto varžybomis – tyčinis susitarimas, veikimas arba neveikimas, įskaitant, bet neapsiribojant lošimai, lažybos, kuriuo bet kokiu būdu bandoma paveikti aukšto meistriškumo sporto varžybų eigą ar rezultatą, siekiant visiškai arba iš dalies panaikinti šių sporto varžybų nenuspėjamumą ir taip sau ar kitiems suteikti nepelnytą pranašumą ir/ arba gauti ir/ arba suteikti tretiesiems asmenims, bet kokią turtinę arba neturtinę naudą. Manipuliavimu aukšto meistriškumo sporto varžybomis laikomas ir atitinkamų sporto šakų federacijų taisyklių, reglamentuojančių draudimą dalyvauti lošimuose ir lažybose pažeidimas. Paaiškinimas Tikslinama manipuliavimo sporto varžybomis sąvoka. Tenka pažymėti, kad kai kuriose aukšto meistriškumo sporto šakų federacijų taisyklėse manipuliavimas sporto varžybose įvardijamas kaip neteisėtos lažybos, lošimai. Siekiant kuo plačiau atspindėti įvairias situacijas, tikslinama ir įstatymo sąvoka. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. ankstesnį komentarą. Nauji pasiūlymai, neišdiskutuotas klausimas, siūlytina palikti vėlesnei diskusijai. |
5. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
1 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva Naujas reglamentavimas. Nacionalinė antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūra – įstaiga prie Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerijos, kuri įgyvendina nacionalinę antimanipuliavimo aukšto meistriškumo sporto varžybomis programą, įgyvendina nacionalinės antimanipuliavimo aukšto meistriškumo sporto varžybomis funkcijas bei įgyvendina tarptautines programas, nukreiptas prieš manipuliavimą sporto varžybomis bei jų rezultatais. Paaiškinimas Lietuvoje nėra institucijos/ įstaigos atsakingos už manipuliavimo sporto varžybomis tyrimus. Ikiteisminio tyrimo įstaigos atlieka ikiteisiminius tyrimus dėl BK 1821 numatytos veikos baudžiamosios justicijos prasme, tačiau iš sportinės pusės nėra įstaigos galinčios rengti nacionalinę antimanipuliavimo sporto aukšto meistriškumo sporto varžybomis programą, ją įgyvendinti, skirti sportines sankcijas už manipuliavimo sporto varžybų rezultatais, eiga pažeidimus. |
Nepritarti |
Pritartartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. ankstesnį komentarą. Nauji pasiūlymai, neišdiskutuotas klausimas, siūlytina palikti vėlesnei diskusijai. |
6. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
|
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva Naujas reglamentavimas Nacionalinė antimanipuliavimo aukšto meistriškumo sporto varžybomis programa – ketverių kalendorinių metų trukmės planavimo dokumentas, kuriame nurodomos Nacionalinės antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūros principai, veiklos, priemonės veikloms įgyvendinti, priemonių terminai, lėšų poreikis kiekvienų einamųjų metų laikotarpiui ir planuojami šių lėšų šaltiniai. Paaiškinimas Manipuliavimas sporto varžybomis, jų eiga bei rezultatais yra viena iš sporto ydų kaip ir dopingas. Siekiant turėti aiškią strategiją, kaip Lietuvoje bus kovojama su šiuo reiškiniu, siūloma rengti nacionalinę antimanipuliavimo aukšto meistriškumo sporto varžybomis programą, kurioje butų numatyti tikslai, priemonės siekiant pažaboti šį reiškinį. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. ankstesnį komentarą. Nauji pasiūlymai, neišdiskutuotas klausimas, siūlytina palikti vėlesnei diskusijai. |
7. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
1 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva Naujas reglamentavimas. Nacionalinė sporto taryba – kolegiali, valstybės politikos sporto srityje formavimo ir įgyvendinimo klausimais Seimui, Vyriausybei ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai patarianti institucija. Paaiškinimas Dabartinėje SĮ redakcijoje šios sąvokos nėra, tačiau apie ją kalba SĮ 7 straipsnis. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Sąvokos nėra formuluojamos per atliekamas subjekto funkcijas. Apibrėžti Nacionalinės sporto tarybos sąvoką nėra tikslinga, nes šios Nacionalinės sporto tarybos funkcijos įvardytos Sporto įstatymo 7 str. Taip pat 7 str. 1 d. nurodyta, kad tai kolegiali, valstybės politikos sporto srityje formavimo ir įgyvendinimo klausimais Seimui, Vyriausybei ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai patarinti institucija. |
8. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
1 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva Naujas reglamentavimas. Nacionalinė skėtinė nevyriausybinė organizacija – šalies mastu veikianti nevyriausybinė sporto organizacija narystės pagrindu vienijanti ne mažiau kaip 15 (penkiolika) nevyriausybinių skėtinių sporto organizacijų (juridinių asmenų), vykdančių veiklą olimpinio sporto, neolimpinio sporto, fizinio aktyvumo ir sveikatingumo srityse. Paaiškinimas Dabartinėje SĮ šios sąvokos nėra, tačiau tikslinga įtraukti siekiant nurodyti, kas gali gauti programinį fizinio aktyvumo finansavimą. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Nacionalinės skėtinės nevyriausybinės organizacijos sąvoka pateikta Nevyriausybinių organizacijų įstatyme. Vadovaujantis teisėkūros taisyklėmis, kituose įstatymuose nustatytas reglamentavimas nėra perkeliamas, tai laikoma pertekliniu reglamentavimu. |
9. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
2 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 3 straipsnio 4 punktas manipuliavimo sporto varžybomis draudimo ir sportininkų nedalyvavimo lošimuose bei lažybose principas; šis principas reiškia, kad asmenimis draudžiama manipuliuoti sporto varžybomis, sportininkams dalyvauti lošimuose bei lažybose, kurios pažeidžia atitinkamų sporto šakų federacijų taisykles ir/ arba bet kokiu būdu įtakoja ar gali įtakoti aukšto meistriškumo sporto varžybų eigą, rezultatą, ir turi būti apsaugota visuomenės teisė į sąžiningas sporto varžybas bei užtikrintas sąžiningas sportininkų varžymasis aukšto meistriškumo sporto varžybose. Paaiškinimas Būtina sukonkretinti šį principą. |
|
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. ankstesnį komentarą. Nauji pasiūlymai, neišdiskutuotas klausimas, siūlytina palikti vėlesnei diskusijai. |
10. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
5 |
3 |
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 10 straipsnio 3 dalis. Sporto veiklos sutartis turi būti rašytinė. Sporto veiklos sutartyje turi būti aptartos sutarties šalių teisės ir pareigos, atsakomybės, susijusios su pasirengimu ir dalyvavimu sporto varžybose atstovaujant Lietuvos Respublikai, atlygis, sutarties šalių atsakomybė už sporto veiklos sutartyje nurodytų įsipareigojimų nevykdymą, sutarties galiojimo terminas, sutarties keitimo ir nutraukimo sąlygos, ginčų, kylančių iš sporto veiklos sutarčių nagrinėjimo tvarka. Sporto veiklos sutartis gali būti neatlygintinė. Sporto veiklos sutartyje gali būti ir kitų sutarties šalių sutartų sąlygų. Paaiškinimas Manytina, jog šalims privaloma aiškiai susitarti ir dėl ginčų, galinčių kilti iš sporto veiklos sutarčių, sprendimo tvarkos. |
Pritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti. Gali būti įtrauta ir ginčų nagrinėjimo tvarka. Pastebėtina, kad šalys gali susitarti ir dėl kitų nuostatų, kur taip pat patenka ir ginčų nagrinėjimo tvarka. Šiame straipsnyje išvardytos būtinos sąlygos, kurias būtina šalims aptarti. |
11. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
|
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 11 straipsnio 4 dalis – siūlomas naujas reguliavimas. “4. Dirbti fizinio aktyvumo ar sporto specialistu, instruktoriumi ar teikti fizinio aktyvumo ar sporto specialisto paslaugų ar dirbti sporto šakos federacijoje negali asmuo: 1) teismo sprendimu pripažintas neveiksniu fizinio aktyvumo ar aukšto meistriškumo sporto srityje, – iki jo pripažinimo veiksniu fizinio aktyvumo ar aukšto meistriškumo sporto srityje; arba 2) kuriam dėl (i) manipuliavimo sporto varžybomis arba dėl lažybų, lošimų, uždraustų sporto šakos federacijos ar už antidopingo taisyklių pažeidimą buvo pritaikytos atitinkamos sporto šakos federacijos, arba nacionalinės antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūros arba nacionalinės antidopingo organizacijos sankcijos, arba (ii) šios sankcijos buvo taikytos kartu su baudžiamąja atsakomybe (jeigu už pažeidimą asmeniui buvo pritaikytos tik atitinkamos sporto šakos federacijos arba nacionalinės antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūros arba nacionalinės antidopingo organizacijos sankcijos dirbti fizinio aktyvumo ar sporto specialistu, instruktoriumi ar dirbti sporto šakos federacijoje ar teikti fizinio aktyvumo ar sporto specialisto paslaugų asmuo negali nuo šių sankcijų paskyrimo iki jų galiojimo termino pabaigos). Jeigu už pažeidimą asmeniui buvo pritaikyta tiek baudžiamoji atsakomybė, tiek ir atitinkamos sporto šakos federacijos arba nacionalinės antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūros arba nacionalinės antidopingo organizacijos sankcijos, dirbti fizinio aktyvumo ar sporto specialistu, instruktoriumi ar teikti fizinio aktyvumo ar sporto specialisto paslaugų ar dirbti sporto šakos federacijoje asmuo negali atsižvelgiant į tai, kas įsiteisėjo anksčiau – teismo nuosprendis ar atitinkamos sporto šakos federacijos arba nacionalinės antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūros arba nacionalinės antidopingo organizacijos sankcijos, ir iki teistumo išnykimo ar panaikinimo arba atitinkamos sporto šakos federacijos, arba nacionalinės antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūros arba nacionalinės antidopingo organizacijos sankcijų galiojimo termino pabaigos (atsižvelgiant į tai, kas iš jų baigia galioti vėliau); arba 3) teistas už sunkų ir (ar) labai sunkų nusikaltimą, neatsižvelgiant į tai, ar teistumas yra išnykęs, ar panaikintas, ar teistas už kitą tyčinį nusikaltimą, - jeigu teistumas neišnykęs ar nepanaikintas; arba kuris piktnaudžiauja alkoholiu, psichotropinėmis, narkotinėmis ar kitomis psichiką veikiančiomis medžiagomis.” Paaiškinimas Manytina, jog būtina griežtinti sąlygas fizinio aktyvumo ar sporto specialistams, instruktoriams ar asmenims, teikiantiems fizinio aktyvumo ar sporto specialisto paslaugas, kaip ir asmenims dirbantiems sporto šakų federacijose. |
Nesvarstyti |
Įstatymo projektu nėra keičiamas su fizinio aktyvumo ir sporto specialistų kvalifikacinius reikalavimus reglamentuojantis Sporto įstatymo 11 str. Komisija jau anksčiau buvo informuota, kad dėl Sporto įstatymo 11 str. pakeitimų bus vykdomos atskiros diskusijos ir derinimai, o klausimas dėl poreikio keisti reglamentavimą bus sprendžiamas ateityje. ŠMSM nuomonė: Sutarta diskusiją dėl 11 str. nukelti. Rengiant Įstatymo projektą buvo gauta labai įvairių pasiūlymų bei dėl 11 str. nuostatų, susijusių su aukšto meistriškumo ir fizinio aktyvumo specialistų bei instruktorių rengimu – prieštaringų ir sunkiai tarpusavyje suderinamų, siekiant rasti tinkamus ir išdiskutuotus sprendimus, planuojama sudaryti atskirą darbo grupę ir, prireikus, atitinkamus Sporto įstatymo pakeitimus teikti atskiru teikimu. |
12. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
6 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 16 straipsnis. Sporto finansavimo šaltiniai
1) valstybės biudžeto lėšos; 2) savivaldybių biudžetų lėšos; 3) kitos lėšos. 2. Planuojant kiekvienų metų valstybės biudžeto asignavimų paskirstymą aukšto meistriškumo sporto projektams ir fizinio aktyvumo projektams įgyvendinti, lėšos skiriamos iš praėjusių metų faktinių įplaukų iš akcizo už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką. 3. Sporto finansavimas vykdomas per: 1) Sporto rėmimo fondą (projektinis finansavimas), taip kaip numatyta šio įstatymo 17 straipsnyje, ir 2) Programinį aukšto meistriškumo sporto ir fizinio aktyvumo sporto finansavimą, taip kaip numatyta šio įstatymo 18-20 straipsniuose Paaiškinimas Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas neuždraudė nurodyti iš kur Sporto rėmimo fondas ar ministerija imtų asignavimus. Buvo pasisakyta tik dėl jų dydžių konstitucingumo. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Konstitucinis Teismas nusprendė, kad Vyriausybės ir Seimo konstitucinę teisę rengti ir tvirtinti valstybės biudžetą nepagrįstai apriboja įtvirtinti fiksuoti dydžiai nuo akcizo už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką (2, 2,5 ir 3 proc.) ir loterijų ir azartinių lošimų mokesčio (10 proc.). Todėl ir siūloma neapsiriboti tik dviem pajamų šaltiniais, kurie yra viso valstybės biudžeto tik maža dalis, o lėšas skirti iš viso valstybės biudžeto, nes surinkus iš šių dviejų šaltinių mažiau lėšų, atitinkamai yra tikimybė, kad ir Sporto rėmimo fondui gali būti skirtas mažesnis finansavimas, nei skiriant iš viso valstybės biudžeto. Tam pritaria ir Finansų ministerija, visiems fondams taikydama vienodą reglamentavima – lėšas skirti iš viso valstybės biudžeto, o ne iš atskirtų šaltinių. |
13. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
7 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 17 straipsnis. Fizinio aktyvumo projektų ir aukšto meistriškumo sporto projektų finansavimas (projektinis finansavimas) 1. Šio Įstatymo 16 straipsnio 3 dalies 1 punkte nurodytos valstybės biudžeto lėšos skirstomos per Sporto rėmimo fondą ir skiriamos įgyvendinti: 1) fizinio aktyvumo projektus (fizinio aktyvumo plėtotė); 2) aukšto sportinio meistriškumo projektus (sporto šakų plėtotė), įskaitant tarptautinius sporto varžybų, renginių projektus; 3) esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtra, priežiūra ir remontu. 2. Šio įstatymo 17 straipsnio 1 dalyje nurodytiems projektams finansuoti lėšos skiriamos proporcingai visoms kryptims. Ne mažiau kaip 10 procentų valstybės biudžeto lėšų, skirtų fizinio aktyvumo projektams, aukšto meistriškumo sporto projektams ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektams finansuoti, skiriama neįgaliųjų fizinio aktyvumo projektams ir sporto bazių pagerinimo projektams įgyvendinti. 3. Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų fizinio aktyvumo projektų, aukšto meistriškumo sporto projektų ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektų finansavimo tvarkos aprašą, reikalavimus pareiškėjams besikreipiantiems dėl Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų fizinio aktyvumo projektų, aukšto meistriškumo sporto projektų ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektų, Sporto rėmimo fondo lėšų paskirstymo proporcijas ir Sporto rėmimo fondo administravimui skirtų lėšų dalį nustato Vyriausybė. Sporto rėmimo fondo lėšos gali būti perduodamos atgal į valstybės biudžetą arba naudojamos kitoms valstybės reikmėms finansuoti, jei jos yra nepanaudotos praėjusiais finansiniais metais fizinio aktyvumo projektams, aukšto meistriškumo sporto projektams ar esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektams finansuoti. 4. Šio įstatymo straipsnio 1 dalyje nurodyti projektai atrenkami taikant bendruosius vertinimo kriterijus: 1) projekto aktualumas ir svarba; 2) projekto veiksmingumas, poveikis ir tęstinumas; 3) projekto finansinis ir ekonominis pagrindimas; 4) projekto valdymas. 5. Planuojant kiekvienų metų valstybės biudžeto asignavimus sporto projektams įgyvendinti, Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai skiriamos šio įstatymo 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto dydžio lėšos. Švietimo mainų paramos fondui ir viešajai įstaigai Centrinei projektų valdymo agentūrai lėšos skiriamos iš Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai skirtų valstybės biudžeto asignavimų. 6. Švietimo, mokslo ir sporto ministras nustato šio įstatymo 1 dalyje nurodytų projektų finansavimo valstybės biudžeto lėšomis prioritetus, finansavimo proporcijas, administravimo išlaidoms skiriamų lėšų dydį, tvirtina projektų finansavimo valstybės biudžeto lėšomis specialiuosius vertinimo kriterijus ir detalizuoja šio straipsnio 4 dalyje nurodytus bendruosius vertinimo kriterijus. 7. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija savo interneto svetainėje skelbia sprendimus dėl valstybės biudžeto lėšų fizinio aktyvumo projektams, aukšto meistriškumo sporto projektams ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto skyrimo. Viešoji įstaiga Švietimo mainų paramos fondas ir viešoji įstaiga Centrinė projektų valdymo agentūra Sporto rėmimo fondo interneto svetainėje bei savivaldybės savo interneto svetainėse skelbia su fizinio aktyvumo projektais, su aukšto meistriškumo sporto projektais ir su esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektais susijusią informaciją: projektus pateikusių subjektų sąrašus, projektų pavadinimus, nustatytus reikalavimus atitinkančių projektų turinio santraukas, prašomų skirti lėšų sumas, sprendimus dėl projektų administracinės atitikties tinkamumo vertinimo, projektų turinio vertinimo rezultatus, sprendimus dėl lėšų skyrimo (neskyrimo) ir šių sprendimų motyvus, projektams skirtų lėšų dydžius, projektų trukmę, informaciją apie projektų įgyvendinimo rezultatus, valstybės ar savivaldybių biudžetų lėšų mokėjimo sustabdymą ar nutraukimą. 8. Viešoji įstaiga Švietimo mainų paramos fondas administruodama šio straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose nurodytus projektus, o viešoji įstaiga Centrinė projektų valdymo agentūra administruoja šio straipsnio 1 dalies 3 punkte nurodytus projektus: 1) organizuoja ir atlieka projektų atranką (vertina administracinę atitiktį ir turinio bei išlaidų pagrįstumą), priima sprendimus dėl projektų administracinės atitikties tinkamumo vertinimo, rengia išvadas dėl projektų tinkamumo finansuoti vertinimo ir jas teikia sporto projektų komisijai, sudaromai Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu (toliau – komisija); 2) sudaro valstybės biudžeto lėšomis finansuojamų projektų įgyvendinimo sutartis; 3) vykdo projektų įgyvendinimo priežiūrą, įskaitant prevencinę viešųjų pirkimų kontrolę ir stebėseną, išlaidų pagrįstumo ir teisėtumo vertinimą įgyvendinamuose projektuose ir dėl jų priima sprendimus; 4) prižiūri projektų tęstinumo įsipareigojimų vykdymą, pasibaigus projektų įgyvendinimui; 5) nustato pažeidimus, švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka priima sprendimus dėl veiksmų, susijusių su nustatytais pažeidimais, atlieka pažeidimų tyrimus dėl projektų įgyvendinimo ir tęstinumo įsipareigojimų vykdymo; 6) įgyvendina kitas šiame įstatyme ir švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatytas funkcijas. 9. Viešajai įstaigai Švietimo mainų paramos fondui ir viešajai įstaigai Centrinei projektų valdymo agentūrai lėšos projektams, nurodytiems šio straipsnio 1 dalyje administruoti pagal šio straipsnio 8 dalį skiriamos iš Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai skirtų valstybės biudžeto asignavimų, skirtų projektams finansuoti, ir negali viršyti 4 procentų šių lėšų metinės dalies. 10. Komisija įvertina jai Švietimo mainų paramos fondo ir viešosios įstaigos Centrinė projektų valdymo agentūra pateiktus tinkamus finansuoti Sporto rėmimo fondo lėšomis fizinio aktyvumo projektus, aukšto meistriškumo sporto projektus ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektus ir teikia siūlymus Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai ar švietimo, mokslo ir sporto ministro įgaliotai institucijai dėl konkrečių fizinio aktyvumo projektų, aukšto meistriškumo sporto projektų ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektų finansavimo. 11. Komisijos institucinę sudėtį nustato ir jos nuostatus tvirtina Vyriausybė. Į komisiją įtraukiami valstybės institucijų ir įstaigų, Lietuvos savivaldybių asociacijos ir sporto organizacijų atstovai. Vieną atstovą į komisijos narius turi teisę deleguoti olimpiniam sąjūdžiui Lietuvoje vadovaujanti nevyriausybinė organizacija. Po vieną bendrą atstovą į sporto projektų komisijos narius turi teisę deleguoti: 1) neįgaliųjų sporto judėjimams Lietuvoje vadovaujančios nevyriausybinės organizacijos; 2) fizinį aktyvumą plėtojančios skėtinės organizacijos, vienijančios ne mažiau kaip 20 nevyriausybinių organizacijų; 3) sporto visiems judėjimui Lietuvoje vadovaujančios nevyriausybinės organizacijos; 4) šio įstatymo 19 straipsnyje nurodytus kriterijus atitinkančios sporto šakų federacijos. 12. Komisijos nariai turi būti nepriekaištingos reputacijos. Komisijos nariams taikomi tokie patys kaip ir valstybės tarnautojams Valstybės tarnybos įstatyme nustatyti kriterijai, kuriais remiantis asmuo negali būti laikomas nepriekaištingos reputacijos. 13. Sprendimą dėl fizinio aktyvumo projektų, aukšto meistriškumo sporto projektų ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektų finansavimo valstybės biudžeto lėšomis priima švietimo, mokslo ir sporto ministras ar švietimo, mokslo ir sporto ministro įgaliotos institucijos vadovas pagal komisijos rekomendacijas. 14. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti projektai savivaldybių biudžetų lėšomis finansuojami savivaldybių tarybų nustatyta tvarka.“ Paaiškinimas Nėra suprantama, kodėl reikalinga keisti SĮ 17 straipsnį iš esmės atsisakant Sporto projektų komisijos, Sporto rėmimo fondo, jeigu Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas nenagrinėjo šio klausimo ir nepripažino šios dalies kaip prieštaraujančios Konstitucijai. Dar 2019 m. STT pateikus išvadą dėl sporto projektų finansavimo, Sporto rėmimo fondo reglamentavimo, buvo gautos labai tikslios, racionalios pastabos, tačiau jos niekur nepasisakė, jog reikalinga naikinti Sporto rėmimo fondą.
Sporto rėmimo fondas būtent leistų sporto šakų plėtojimą aukšto meistriškumo lygmeniu, nes pareiškėjai galėtų būti federacijų nariai.
Panaikinus fondą užkertama galimybė sporto šakų federacijų nariams, sporto klubams, bent teoriškai gauti lėšų veiklai.
Panaikinus Sporto rėmimo fondą, valstybinė parama sukoncentruojama tik „vienose rankose“, suteikiant galimybę finansavimą gauti tik sporto šakų federacijoms. |
Pritarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Pateiktas Pasiūlymas aptartas su sporto organizacijomis. Pasiūlymu teikiamas patikslintas Sporto rėmimo fondo modelis, aptartas su sporto organizacijomis. Sporto rėmimo fondo lėšomis bus finansuojami nacionaliniai ir regioniniai fizinio aktyvumo projektai, sporto bazių pagerinimo projektai. Taip pat siūloma numatyti nacionalinių fizinio aktyvumo programų finansavimą. Vyriausybėje pasiektas sutarimas palikti Sporto rėmimo fondo pavadinimą ir patariančią komisiją. Atkreiptinas dėmesys, kad po Konstitucinio Teismo nutarimo šios lėšos tapo eiline biudžeto priemone be fiksuoto pajamų šaltinio ir nėra kaupiamos. Kadangi Konstitucinis Teismas nusprendė, kad Sporto rėmimo fondo lėšos turi būti gražinamos į biudžetą ir nėra kaupiamos, taip pat nelieka nurodytų šaltinių: nuo akcizo už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką (2, 2,5 ir 3 proc.) ir loterijų ir azartinių lošimų mokesčio (10 proc.).
Dėl komisijos. Komisijos sudėtį pakeisti apsipręsta Vyriausybėje, atsižvelgiant į tai, kad Sporto rėmimo fondas skirtas tik fiziniam aktyvumui. Taip pat padidinti Nacionalinės sporto tarybos svarbą ir numatyti tarybai funkciją į komisiją deleguoti tris narius (iš kurių vienas – neįgaliųjų sporto organizacijų atstovas).
Dėl komisijos tvirtinimo Vyriausybės nutarimu. Vyriausybė visoms sritims taiko bendrą taisyklę pavesti ministrams savo srityse tvirtinti pagal savo kompetenciją. |
14. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
8 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva Pakeisti 18 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „18 straipsnis. Aukšto meistriškumo sporto ir fizinio aktyvumo finansavimas valstybės ir savivaldybių biudžetų lėšomis 1. Aukšto meistriškumo sportas ir fizinis aktyvumas finansuojamas valstybės ir savivaldybių biudžetų lėšomis. Aukšto meistriškumo sportas ir fizinio aktyvumo sportas valstybės biudžeto lėšomis finansuojamas švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka, skiriant lėšų šio straipsnio 3 dalyje nurodytų subjektų pateiktoms aukšto meistriškumo sporto programoms, fizinio aktyvumo programoms ir šio straipsnio 8 dalyje nurodyto subjekto pateiktai nacionalinei antidopingo programai įgyvendinti bei įstaigai, sudarančiai sąlygas sportininkams rengti, išlaikyti. Aukšto meistriškumo sportas ir fizinis aktyvumas savivaldybių biudžetų lėšomis finansuojamas savivaldybių tarybų nustatyta tvarka. 2. Švietimo, mokslo ir sporto ministras nustato strateginių sporto šakų kriterijus 4 metams ir tvirtina strateginių sporto šakų sąrašą, valstybės biudžeto lėšomis finansuojamoms aukšto meistriškumo sporto programoms ir nacionalinei antidopingo programai gali nustatyti bendrojo finansavimo dydį (nuo skirtų valstybės biudžeto lėšų sumos) iš nuosavų ar kitų šaltinių. 3. Valstybės biudžeto lėšomis finansuojamos olimpiniam, paralimpiniam, regos, klausos, judėjimo ar intelekto negalią turinčių asmenų sporto, studentų sporto judėjimams Lietuvoje vadovaujančių nevyriausybinių organizacijų, sporto šakų federacijų atliekamos funkcijos, susijusios su sportininkų rengimu ir jų dalyvavimu tarptautinėse aukšto meistriškumo sporto varžybose, sporto pratybų, aukšto meistriškumo sporto treniruočių stovyklų ir sporto renginių (išskyrus šio straipsnio 6 dalyje nurodytas tarptautines aukšto meistriškumo sporto varžybas) organizavimu, Pasaulinio antidopingo kodekso įgyvendinimu, brutalaus žiūrovų elgesio prevencijos, kovos su manipuliavimu sporto varžybomis vykdymu. Tuo tikslu olimpiniam, paralimpiniam, regos, klausos, judėjimo ar intelekto negalią turinčių asmenų sporto, studentų sporto judėjimams Lietuvoje vadovaujančios nevyriausybinės organizacijos, sporto šakų federacijos privalo parengti aukšto meistriškumo sporto programas, numatydamos priemones, susijusias su šioje dalyje nurodytų funkcijų atlikimu, ir atitikti šio įstatymo 19 straipsnyje nustatytus kriterijus. 4. Strateginių sporto šakų kriterijų, aukšto meistriškumo sporto programų ir nacionalinės antidopingo programos 4 metų laikotarpis gali būti pratęstas atsižvelgiant į laikotarpį, trunkantį nuo vienų olimpinių, paralimpinių ar kurčiųjų žaidynių ar specialiosios olimpiados iki kitų tos pačios kategorijos žaidynių. 5. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija ar švietimo, mokslo ir sporto ministro įgaliota institucija ir savivaldybės savo interneto svetainėse skelbia su aukšto meistriškumo sporto programomis susijusią informaciją: programas pateikusių subjektų sąrašus, programų pavadinimus, nustatytus reikalavimus atitinkančių programų turinio santraukas, prašomų skirti lėšų sumas, programų turinio vertinimus, sprendimus dėl lėšų skyrimo (neskyrimo) ir šių sprendimų motyvus, informaciją apie programų įgyvendinimo rezultatus, valstybės biudžeto lėšų mokėjimo sustabdymą ar nutraukimą. 6. Į tarptautinės sporto šakos federacijos kalendorių įtrauktų tarptautinių aukšto meistriškumo sporto varžybų organizavimas Lietuvoje finansuojamas švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka, skiriant valstybės biudžeto lėšų šio straipsnio 3 dalyje nurodytų subjektų pateiktiems tarptautinių sporto varžybų projektams. 7. Tarptautinių sporto varžybų projektai atrenkami taikant bendruosius vertinimo kriterijus: 1) tarptautinių aukšto meistriškumo sporto varžybų aktualumas ir svarba; 2) tarptautinių aukšto meistriškumo sporto varžybų vieta sporto šakos tarptautinių aukšto meistriškumo sporto varžybų sistemoje; 3) tarptautinių aukšto meistriškumo sporto varžybų finansinis ir ekonominis pagrindimas; 4) sporto bazės, kurioje vyks tarptautinės aukšto meistriškumo sporto varžybos, būklė; 5) tarptautinės sporto šakos federacijos veikla, tarptautinių aukšto meistriškumo sporto varžybų dalyviai; 6) tarptautinių aukšto meistriškumo sporto varžybų sklaida; 7) partnerystė. 8. Švietimo, mokslo ir sporto ministras tvirtina tarptautinių sporto varžybų projektų finansavimo valstybės biudžeto lėšomis vertinimo specialiuosius kriterijus ir detalizuoja šio straipsnio 7 dalyje nurodytus bendruosius vertinimo kriterijus, nustato tarptautinių sporto varžybų projektų administravimo išlaidoms skiriamų lėšų dydį. Valstybės biudžeto lėšomis finansuojamiems tarptautinių sporto varžybų projektams švietimo, mokslo ir sporto ministras gali nustatyti bendrojo finansavimo dydį (nuo skirtų valstybės biudžeto lėšų sumos) iš projekto vykdytojo nuosavų ar kitų šaltinių. 9. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija savo interneto svetainėje skelbia su tarptautinių sporto varžybų projektais susijusią informaciją: projektus pateikusių subjektų sąrašus, projektų pavadinimus, nustatytus reikalavimus atitinkančių projektų turinio santraukas, prašomų skirti lėšų sumas, projektų turinio vertinimo rezultatus, sprendimus dėl lėšų skyrimo (neskyrimo) ir šių sprendimų motyvus, projektams skirtų lėšų dydžius, projektų trukmę, informaciją apie projektų įgyvendinimo rezultatus, valstybės biudžetų lėšų mokėjimo sustabdymą ar nutraukimą. 10. Nacionalinės antidopingo organizacijos veiklos, susijusios su Pasaulinio antidopingo kodekso įgyvendinimu, finansuojamos valstybės biudžeto lėšomis. Tuo tikslu nacionalinė antidopingo organizacija rengia nacionalinę antidopingo programą. 11. Švietimo, mokslo ir sporto ministras tvirtina fizinio aktyvumo finansavimo valstybės biudžeto lėšomis konkurso 4 (ketverių) metų nacionalinei fizinio aktyvumo programai finansuoti kriterijus, sąlygas, nustato finansavimo dydį. 12. Nacionalinės antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūros veiklos, susijusios su nacionalinės antimanipuliavimo aukšto meistriškumo sporto varžybomis programos įgyvendinimu finansuojamos valstybės biudžeto lėšomis. Tuo tikslu nacionalinė antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūra rengia nacionalinę antimanipuliavimo aukšto meistriškumo sporto varžybomis programą. “ Paaiškinimas - |
Pritarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Pateiktas Pasiūlymas aptartass su sporto organizacijomis. Siūloma nustatyti nacionalinių fizinio aktyvumo programų finansavimą 17 str., kuris skirtas fiziniam aktyvumui. 18 str. skirtas aukšto meistriškumo sportui ir finansuojamas pagal 19 str. įtvirtintus kriterijus, kurie netinkami fiziniam aktyvumui.
Žr. ankstesnį komentarą: nauji pasiūlymai dėl nacionalinės antimanipuliavimo agentūros ir programos, neišdiskutuotas klausimas, siūlytina palikti vėlesnei diskusijai. |
15. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
9 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 19 straipsnio 4 dalis – naujas reguliavimas 4. Nacionalinei antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūrai, siekiančiai gauti valstybės ir (ar) savivaldybių biudžetų lėšų nacionalinei antimanipuliavimo aukšto meistriškumo sporto varžybomis programai įgyvendinti mutatis mutandis taikomis šio straipsnio 1 dalies 7-11 punktuose nustatyti kriterijai. Paaiškinimas - |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. ankstesnį komentarą. Nauji pasiūlymai, neišdiskutuotas klausimas, siūlytina palikti vėlesnei diskusijai. |
16. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
9 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 19 straipsnio 5 dalis – naujas reguliavimas. 5. Juridiniai asmenys, siekiantys gauti valstybės ir (ar) savivaldybių biudžeto lėšų nacionalinei fizinio aktyvumo programai finansuoti, privalo atitikti Nacionalinės skėtinės organizacijos kriterijus, plėtoti fizinį aktyvumą, įtraukiantį visų amžiaus, socialinių grupių fizinius asmenis, vykdanti veiklą ne mažiau kaip 70 procentų šalies savivaldybių, ir jai mutatis mutandis taikomi šio straipsnio 1 dalies 7, 8, 10 punktuose nustatyti kriterijai. Paaiškinimas - |
Pritarti iš dalies |
Pritarta ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Pateiktas Pasiūlymas aptartas sus sporto organizacijomis. Siūloma finansuoti nacionalines fizinio aktyvumo programas, kurias teiktų skėtinės organizacijos. Kriterijus siūloma nustatyti Sporto įstatyme, nacionalinė fizinio aktyvumo prgrama turėtų būti vykdoma daugiau nei pusėje savivaldybių. Pastebėtina, kad kriterijus nustačius sketinei organizacijai, būtų sudarytos sąlygos diskriminacijai, būtų nepagrįstai išskirtos tam tikros organizacijos, sudarant joms išskirtines sąlygas, iškreiptų konkurencijos sąlygas. Įtvirtinus tokią nuostatą, spręs skėtinė organizacija ir bet kuri skėtinė organizacija galės nustatyti bet kokius kriterijus bei gauti valstybės finansavimą. Pažymėtina, kad išskirti vieną juridinių asmenų grupę fiziniame aktyvume nėra galimybės, kur priešingai nei aukšto meistriškumo sporte, nėra sistemos ir kur fizinis aktyvumas yra grįstas dinamika ir siekiu atrinkti pačius geriausius ir stipriausius projektus. Be to, toks pasiūlymas jau buvo derintas su Konkurencijos taryba – jam taryba nepritarė, kadangi nepagrįstai sudarytų tam tikrai asmenų grupei išskirtines sąlygas ir iškreiptų konkurenciją. |
17. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas)
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
10 |
|
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 1. Pakeisti 20 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „20 straipsnis. Finansavimo valstybės biudžeto lėšomis neskyrimo pagrindai ir išmokėtų lėšų grąžinimas 1. Valstybės biudžeto lėšos fizinio aktyvumo projektams, aukšto meistriškumo sporto projektams, esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto ar aukšto meistriškumo sporto programoms ar fizinio aktyvumo programoms įgyvendinti negali būti skiriamos, jeigu: 1) juridinio asmens veikla sustabdyta ar apribota įstatymų nustatytais pagrindais; 2) juridinis asmuo nėra įvykdęs įsipareigojimų, susijusių su mokesčių mokėjimu (išskyrus atvejus, kai mokesčių administratoriaus sprendimu mokestinės nepriemokos mokėjimas yra atidėtas ir (arba) išdėstytas per tam tikrą laikotarpį ir šio sprendimo pagrindu sudaryta nevyriausybinės organizacijos ar kito asmens ir mokesčių administratoriaus mokestinės paskolos sutartis); 3) juridiniam asmeniui taikomas turto areštas ir išieškojimas galėtų būti nukreiptas į fizinio aktyvumo projektui, aukšto meistriškumo sporto projektui, esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektui tarptautinių sporto varžybų projektui ar aukšto meistriškumo sporto programai ar fizinio aktyvumo programai įgyvendinti skirtas valstybės biudžeto lėšas, juridinis asmuo yra likviduojamas arba dėl juridinio asmens pradėtos bankroto procedūros ir išieškojimas galėtų būti nukreiptas į fizinio aktyvumo projektui, aukšto meistriškumo sporto projektui, esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektui, tarptautinių sporto varžybų projektui ar aukšto meistriškumo sporto programai ar fizinio aktyvumo programai įgyvendinti skirtas valstybės biudžeto lėšas; 4) juridinis asmuo, prašydamas valstybės biudžeto lėšų, pateikė tikrovės neatitinkančius duomenis arba suklastotus dokumentus; 5) juridinis asmuo, naudodamas valstybės biudžeto lėšas buvo neįvykdęs valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutarties su ta pačia valstybės institucija, priimančia sprendimą dėl valstybės biudžeto lėšų skyrimo fizinio aktyvumo projektams, aukšto meistriškumo sporto projektams, esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektams, ar aukšto meistriškumo sporto programoms ar fizinio aktyvumo programoms, ar netinkamai ją įvykdęs ir tai buvo esminis valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutarties pažeidimas arba valstybės institucija yra gavusi informaciją apie kitų valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutarčių su kitomis valstybės institucijomis neįvykdymą ar netinkamą jų įvykdymą ir tai buvo esminis valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutarčių pažeidimas, ir nuo šių pažeidimų paaiškėjimo dienos yra praėję mažiau kaip 3 metai; šis punktas netaikomas, jeigu nuo esminių valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutarties sąlygų pažeidimo padarymo dienos iki jo paaiškėjimo dienos yra praėję daugiau kaip 5 metai; 6) juridinis asmuo prašo skirti valstybės biudžeto lėšų aukšto meistriškumo sporto programai įgyvendinti, tačiau šios programos priemonės nedera su Pasauliniu antidopingo kodeksu arba tos sporto šakos tarptautinė sporto šakos federacija nepripažįsta Pasaulinio antidopingo kodekso arba neįgyvendina nacionalinių antidopingo taisyklių arba šios programos priemonės nedera su nacionaline antimanipuliavimo aukšto meistriškumo sporto varžybomis programa; 7) juridinio
asmens vadovas, kolegialaus valdymo organo a) turi neišnykusį ar
nepanaikintą teistumą už sunkų ar labai sunkų nusikaltimą arba b) yra baustas administracine nuobauda arba jam yra pritaikytos administracinio poveikio priemonės už neteisėtą vertimąsi komercine, ūkine, finansine ar profesine veikla, komercinės ar ūkinės veiklos tvarkos, viešųjų pirkimų, ataskaitų, deklaracijų ar kitų mokesčių administratoriaus funkcijoms įgyvendinti reikalingų dokumentų ir duomenų pateikimo tvarkos, apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimo arba mokesčių ar kitų įmokų apskaičiavimo, mokėjimo tvarkos, buhalterinę apskaitą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimą ir nuo jų skyrimo nepraėjo vieni metai; c) turi jam pritaikytas atitinkamos nevyriausybinės organizacijos, veikiančios aukšto meistriškumo sporto srityje, sankcijas už manipuliavimą sporto varžybomis, lažybomis, lošimais arba nacionalinės antimanipuliavimo sporto rezultatais agentūros arba antidopingo organizacijos sankcijas už antidopingo taisyklių pažeidimą ir jų galiojimo terminas yra nesuėjęs; 8) juridinis asmuo buvo patrauktas baudžiamojon atsakomybėn ir nepraėjo 10 metų nuo nuosprendžio įsigaliojimo dienos; 9) ilgiau nei 12 mėnesių Juridinių asmenų registro tvarkytojui nepateikė metinės finansinės atskaitomybės dokumentų; 10) juridinis asmuo gauna kitokį valstybės ar savivaldybių finansavimą nei numatyta šiame įstatyme ir tai sudaro daugiau kaip 50 proc. visų jo finansavimo šaltinių. 2. Jeigu šio straipsnio 1 dalyje nurodytos aplinkybės atsiranda po sprendimo skirti valstybės biudžeto lėšų fizinio aktyvumo projektui, aukšto meistriškumo sporto projektui, esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektui ar aukšto meistriškumo sporto programai ar fizinio aktyvumo programai įgyvendinti priėmimo, valstybės biudžeto lėšų mokėjimas sustabdomas, o šiomis aplinkybėmis išmokėtos valstybės biudžeto lėšos atitinkamai finansavimą skyrusių institucijų ar įstaigų nustatyta tvarka ir per nustatytus terminus turi būti grąžintos į valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutartyje nurodytą valstybės iždo sąskaitą; jų negrąžinus, išmokėtos lėšos išieškomos. Jeigu aplinkybės išnyksta nepasibaigus fizinio aktyvumo projektui, aukšto meistriškumo sporto projektui, esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektui ar aukšto meistriškumo sporto programos ar fizinio aktyvumo programos įgyvendinimo terminui, valstybės biudžeto lėšų mokėjimas atnaujinamas fizinio aktyvumo projektams, aukšto meistriškumo sporto projektams, esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektams ar toms aukšto meistriškumo sporto programos ar fizinio aktyvumo programos priemonėms, kurių vykdymo terminai nėra pasibaigę, įgyvendinti; priešingu atveju priimamas sprendimas nutraukti valstybės biudžeto lėšų mokėjimą fizinio aktyvumo projektui, aukšto meistriškumo sporto projektui, esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtros, priežiūros ir remonto projektui ar aukšto meistriškumo sporto programai ar fizinio aktyvumo programai įgyvendinti.“ Paaiškinimas Tikslinama atitinkamai pagal kitų straipsnių tikslinimus. |
Pritarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Pateiktas Pasiūlymas aptartas su sporto organizacijomis. Siūloma finansuoti nacionalines fizinio aktyvumo programas, nacionalinius ir regioninius projektus, sporto bazių pagerinimo projektus.
Dėl 10 p. kriterijaus. Nepagrįstas, konkurenciją iškreipiantis ir nepagrįstai išskiriantis tam tikrą asmenų grupę ir jai sukuriantis išskirtines sąlygas yra siūlomas kriterijus „juridinis asmuo gauna kitokį valstybės ar savivaldybių finansavimą nei numatyta šiame įstatyme ir tai sudaro daugiau kaip 50 proc. visų jo finansavimo šaltinių” – šis kriterijus anksčiau buvo derintas su Konkurencijos taryba ir jam nepritarta dėl tam tikrai asmenų grupei išskirtinių sąlygų sudarymo. |
18. |
Asociacija „Nacionalinė krepšinio lyga“ 2021-05-31 (rašto priedas) |
13 |
2 |
|
Pareiškėjo siūloma formuluotė/ alternatyva 25 straipsnio 3 dalies 6 punktas. 6) rentos gavimo metu sportininko karjerą
baigusiam asmeniui buvo pritaikytos Paaiškinimas Tikslinama atitinkamai pagal kitų straipsnių tikslinimus. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. ankstesnį komentarą. Nauji pasiūlymai, neišdiskutuotas klausimas, siūlytina palikti vėlesnei diskusijai. |
19. |
Lietuvos asociacija „Sportas visiems“ 2021-05-31 |
|
|
|
Atsižvelgiant į tai, jog koreguojamo Sporto įstatymo projekte keičiama daugiau nei pusė buvusių straipsnių, o tai pagal teisės technikos taisykles yra traktuojama kaip nauja įstatymo redakcija, gerb. Seimo narių, į teikiamą įstatymo projektą prašome pažiūrėti atsakingai, jo tobulinimui skirti daugiau laiko ir redakciją svarstyti rudens sesijoje, dėl žemiau išvardintų priežasčių: 1. Įstatymo nauja redakcija neužtikrina organizuotų fizinio aktyvumo veikų dalyvių teisių į tęstinumą (tęstinį dalyvavimą) tuo naujos redakcijos įstatymas prieštarauja LR konstitucijos 53 straipsniui; 2. Įstatymo nauja redakcija ignoruoja tarptautinius dokumentus priimtus Europos tarybos (Europos baltoji knyga dėl sporto), kuriuose masiniam ir pasiekimų sportui yra skiriamas vienodas dėmesys; 3. Įstatymo nauja redakcija turi diskriminavimo požymių: vienas sporte veikiančias sritis iškeldama aukščiau, o kitas diskriminuodama, tuo prieštaraudama ne tik Vyriausybės programos nuostatoms, bet ir vienodai piliečių teisei į įtrauktį per fizinį aktyvumą ir sportą; 4. Įstatymo naujoje redakcijos nuostatos išdėstytos skubotai ir nekompleksiškai t. y. pakeitimuose neatsispindi 2021 metų kovo 10 d. Valstybės kontrolės išsakytos pastabos. Įstatymo pakeitimų epizodiškumu programuojamas dar didesnis neaiškumas, visiškai nesprendžiamos visuomenės fizinio aktyvumo problemos; 5. Įstatymo derinimo procese ignoruota daugybė didžiausių šalyje veikiančių organizacijų pasiūlymų, jų atmetimą grindžiant ne argumentais, o hipotezėmis arba faktais neatitinkančiais tikrovės, tuo klaidinant Vyriausybės ir Seimo narius, neva Konstitucinis teismas nurodęs naikinti kai kuriuos finansavimo mechanizmus arba šaltinius, kai tuo tarpu yra atvirkščiai - Konstitucinis teismas pasisakė dėl neesminių pakeitimų, nieko neliepė naikinti ar uždaryti o sureguliavo veikiančias priemonės. 6. Naujos įstatymo redakcijos rengėjai vengia kompleksinio ir sisteminio požiūrio, nenori jog Valstybė dalyvautų nustatant tęstinius ir visą šalį apimančius bei įtrauktį per sportą, užtikrinančius fizinio aktyvumo procesus; 7. Naujos įstatymo redakcijos rengėjai neatsižvelgė į pačių užsakytą ir Lietuvos sporto universiteto prieš 2 savaites pateiktą Valstybės sporto strategijos vertinimo išvadą ir rekomendacijas. 8. Naujos įstatymo redakcijos rengėjai įstatyme naudodami normatyvinės leksikos normas kaip „sukūrus sporto rėmimo fondą" ir tuo pačiu įteig ia sporto registrą" galimai sąmoningai vienu atveju vengia atsakomybės traktuodami kai neprivalomą ketinimą, o kitu atveju nurodydami konkretų veiksmą. Tokiais dvigubais standartais didinamas neskaidrumas. 9. Galiausiai neskaidrumą iliustruoja situacija kai šio įstatymo Naujos redakcijos rengėjas kardinaliai keičia nuomonę ir painiojasi interpretuodamas Konstitucinio teismo išaiškinimą. T.y. siūlomo įstatymo pakeitimais nustoja galioti šiuo metu veikiantis sporto rėmimo fondas, kurį, pasak Įstatymo rengėjo, nurodė panaikinti Konstitucinis teismas (taip yra teikta įvairiose derinimo pagrindimuose), tačiau tuo pačiu metu, Įstatymo rengėjas naujai siūlomoje įstatymo redakcijoje vėl žada „sukurti sporto rėmimo fondą"... Taigi, norėtume paprašyti Ministerijos paaiškinti veiksmų logiką: kam tada reikia naikinti sporto rėmimo fondą j ei jis vėl bus sukurtas?
Įvertinus Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadas, Įstatymo redakcijos nuostatų prieštaravimą Konstitucijai, galimai diskriminacines apraiškas, neatitikimą Vyriausybės programai, galimai pažeidžiamas piliečių teises ir lūkesčius, komitetuoe ir komisijoje esančių Seimo narių prašome Sporto įstatymo tobulinimui duoti daugiau laiko ir jo pakeitimus svarstyti Seimo rudens sesijoje, nes jokios skubos naujos redakcijos Įstatymo pakeitimui - NĖRA. Netgi priešingai, turint daugiau laiko būtina įvertinti Valstybės kontrolės išvadas, Olimpiados rezultatus, Įsigilinti Į Vyriausybės programos nuostatas, nustatyti ilgalaikius kriterijus padėsiančius spręsti daugybę su fiziniu pasyvumu susijusių problemų: tragiška karių fizinio pajėgumo būklė, moksleivių fizinis pasyvumas, nutukimas, širdies ir kraujagyslių ligos, socialinė atskirtis, hipertenzija ir kt. Todėl, gerb. Seimo nariai, kviečiame Jus, vykdant parlamentinę kontrolę, neskubėti ir pažiūrėti Į ŠĮ klausimą kompleksiškai bei atsakingai (pvz. Kultūros rėmimo fondas pakeitimus dėl Konstitucinio teismo išaiškinimo atliks rudens sesijoje). Prašome suteikti galimybę išsamiai pristatyti sporto organizacijų pasiūlymus ir taip priimti sisteminius, sporto bendruomenę telkiančius ir Įtraukt j užtikrinančius sprendimus.
|
Priytarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Pateiktame Pasiūlyme siūlomas nustatyti Sporto rėmimo fondo modelis ir nacionalinių fizinio aktyvumo programų finansavimas aptartas su sporto organizacijomis. Įstatymo projekte siūlomi pakeitimai yra ypatingai svarbūs aukšto meistriškumo sportui, o pakeitimai dėl Sporto rėmimo fondo yra įgyvendinantys Konstitucinio Teismo nutarimą, todėl siūlytina svarstyti Įstatymo projektą ir jo nestabdyti. 1. Teikiamu Pasiūlymu siūloma finansuoti nacionalines fizinio aktyvumo programas, tuo užtikrinant fizinių aktyvumo veiklų tęstinumą. 2 ir 3. Sporto įstatymo 4 str. nustato, kad sporto sistema apima fizinį aktyvumą ir aukšto meistriškumo sportą, taip pat nustatytas šių sričių finansavimas valstybės ir savivaldybių biudžetų lėšomis. Pastebėtina, kad fiziniam aktyvumui šiuo metu būtų skiriamas 3 kartus didesnis finansavimas nei aukšto meistriškumo sporto programoms: 2021 m. Sporto rėmimo fonde, kuris skirtas fiziniam aktyvumui, yra 21,4 mln. Eur, o aukšto meitriškumo sporto programoms skiriama apie 7 mln. Eur. Pažymėtina, kad nuo 2018 metų finansavimas Sporto rėmimo fondui išaugo nuo 6 mln. iki 21,4 mln. Eur (o ankstesniais metais 6 mln. dalis buvo skiriama ir sporto šakų federacijoms. 4. Įstatymo projektas pradėtas rengti 2021 m. sausio mėn., nuostatoms išdiskutuoti surengti 6 darbo grupės posėdžiai, 2 posėdžiai su Vyriausybės kanceliarija, 2 tarpinstituciniai pasitarimai, Vyriausybės posėdis. Sporto įstatyme yra atsižvelgiama į Valstybės kontrolės pateiktas pastabas: numatoma, kad bus vertinamas ir aukšto meistriškumo sporto programos turinys, o ne tik pagal pasiektus rezultatus. Taip pat atsižvelgiant į Valstybės kontrolės pastabas bus tobulinama Vyriausybės nutarimu patvirtinta tvarka. 5. Konstitucinis Teismas nusprendė, kad Vyriausybės ir Seimo konstitucinę teisę rengti ir tvirtinti valstybės biudžetą nepagrįstai apriboja įtvirtinti fiksuoti dydžiai nuo akcizo už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką (2, 2,5 ir 3 proc.) ir loterijų ir azartinių lošimų mokesčio (10 proc.), taip pat per metus nepanaudotos lėšos turi būti grąžintos į biudžetą. Atsižvelgiant į tai, kad pasikeitė paties Sporto rėmimo fondo ir šios priemonės paskirtis (lėšos nėra kaupiamos, nėra fiksuoto pajamų šaltinio, kaip iki šiol) ir siūloma tikslinti Sporto rėmimo fondo modelį. 6. Teikiamu Pasiūlymu siūloma finansuoti nacionalines fizinio aktyvumo programas, tuo siekiant užtikrinti tęstinumą. 7. Sporto įstatymo 6 straipsnio 2 dalis nustato, kad Vyriausybė Nacionaliniame pažangos plane nustato sporto politikos strateginius tikslus ir (arba) pažangos uždavinius ir šiuos uždavinius įgyvendinančias nacionalines plėtros programas, kuriose suplanuojamos priemonės. 8 ir 9. Teikiamu Pasiūlymu nuostatos dėl Sporto rėmimo fondo patikslintos. Pastebėtina, kad Konstitucinis Teismas nusprendė, kad Sporto rėmimo fondo lėšos turi būti gražinamos į biudžetą ir nėra kaupiamos, taip pat nelieka nurodytų šaltinių: nuo akcizo už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką (2, 2,5 ir 3 proc.) ir loterijų ir azartinių lošimų mokesčio (10 proc.). Atsižvelgiant į tai, šios lėšos tapo eiline biudžeto priemone be fiksuoto pajamų šaltinio ir nėra kaupiamos. |
20. |
Lietuvos asociacija „Gimnastika visiems“ 2021-06-01 |
|
|
|
Lietuvos asociacija „Gimnastika visiems“ atstovaudama daugiau kaip 42 savo narių organizacijų - sporto klubų, įvertinusi pastarųjų metų sporto reformos rezultatus, bei šiuo metu svarstomą Sporto įstatymo redakciją, gerb. Seimo narių prašo peržiūrėti įstatymo nuostatas ir reglamentuoti jas taip, kad būtų išspręstos šios problemos: a) Sporto įstatymo nuostatuose fizinio aktyvumo veikloms būtų skelbiamas programinio finansavimo konkursas; b) Veiklos, kurios apima ne mažiau kaip 50 proc. šalies teritorijos t. y. įtraukia ne mažiau kaip 30 šalies savivaldybių būtų finansuojamos ne projektiniu, o programiniu finansavimu jų dalyviams užtikrinant tęstinumą, ypač tokioms svarbioms tikslinėms grupėms kaip: vyresnio amžiaus žmonių įtraukimas į tęstines programas, šeimų (tėvai ir vaikai) įtraukimas į tęstines judėjimo veiklas kurių organizavimui reikalingas ne savaiminis o organizacinis įtraukimas ir palaikymas; c) Projektinio finansavimo (laikina veikla) modelį taikyti tik lokalaus mąsto projektams, kurie neturi didelės imties, yra uždari ir veiklų prieinamumas yra sąlyginis; Norime atkreipti Jūsų dėmesį, jog šiame rašte išvardintų problemų aktualumas neatsispindi šiuo metu svarstomame sporto įstatyme, todėl būtume dėkingi už įstatymo redakciją su spręstinais minėtų problemų būdais. Dėkojame už bendradarbiavimą. |
Pritarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Pateiktas Pasiūlymas aptartas su sporto organizacijomsi. Siūloma finansuoti nacionalines fizinio aktyvumo programas, kurias teiktų skėtinės organizacijos. Pasiūlymas aptartas su sporto organizacijomis. Nacionalinė fizinio aktyvumo prgrama būtų rengiama 4 metams ir vykdoma daugiau nei pusėje savivaldybių.
|
21. |
Lietuvos krepšinio trenerių asociacija 2021-06-02 |
|
|
|
Lietuvos krepšinio trenerių asociacija (LKTrA), gausiausia ir ilgiausiai veikianti atskiros sporto šakos trenerius vienijanti organizacija Lietuvoje. Šiuo metu LKTRA nariais yra 440 Lietuvos krepšinio trenerių, kurie dirba tiek su jaunaisiais krepšininkais, tiek su profesionaliais krepšinio žaidėjais Lietuvos ir užsienyje. Pagrindinis LKTrA veiklos tikslas rūpintis Lietuvos krepšinio trenerių kvalifikacijos kėlimu, formalių ir neformalių kompetencijų stiprinimu, bei kitomis specialybės žinių gilinimo galimybėmis. Lietuvos krepšinio ilgametės sėkmės lemiamas veiksnys yra veiksminga jaunųjų talentų atranka bei gerai organizuota treniravimo bei varžybų sistema. Lietuvos krepšinio sistemos subjektai – krepšinio mokyklos ar sporto centrai, veikia kiekvienoje Lietuvos savivaldybėje. Vertinant proporcionaliai, ženkliai daugiau krepšinio sistemos subjektų veiklas vykdo periferinėse savivaldybėse, kur į krepšinio užsiėmimus įtraukiami bei krepšininko kelią pasirenka absoliuti dauguma Lietuvos krepšininkų. Tai yra Lietuvos krepšinio pagrindas. Pastarojo dešimtmečio Lietuvos valstybės demografiniai iššūkiai sąlygojo situaciją, kad vis daugiau Lietuvos krepšinio trenerių dirbančių periferijoje, mažesnėse savivaldybėse, krepšinio trenerio darbą derina su paralelinėmis fizinio ugdymo ir sporto veiklomis, vienas dažniausių atvejų – darbas fizinio ugdymo mokytoju bendro lavinimo mokykloje. Tokia situacija leidžia sporto specialistui pinai koncentruotis į sporto veiklas ir turėti pakankamas pajamas pragyvenimui, tuo pačiu išlaikant pakankamai aukštas jaunųjų krepšininkų rengimo kompetencijas, žinoma visų pirma įgijus reikiamą kvalifikaciją. Turime pripažinti, kad mes, kaip gausiausios Lietuvos sporto šakos – krepšinio specialistus vienijanti organizacija ne tik nebuvome įtraukti į Lietuvos krepšiniui labai jautrų Sporto įstatymo 11 skyriaus pataisos svarstymą, bet net nebuvome informuoti apie bandymus iš esmės tai keisti. Svarbu žinoti, kad visuotinė Lietuvos krepšinio federacijos konferencija 2020 m. rugsėjo mėn. absoliučia dauguma balsų užtvirtino galiojančios Lietuvos krepšinio trenerių kvalifikacijos kėlimo sistemos reglamentą, kuris pilnai atitinka ne tik galiojantį Sporto įstatymą, tačiau ir veiksmingos sporto sistemos esminę sąlygą –gerai parengto ir kvalifikuoto sporto specialisto kvalifikacijos įgijimo ir kėlimo logiką. Nepaisant to, kad Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos darbo grupėje dėl Sporto įstatymo pakeitimo buvo iškeltas klausimas dėl įstatymo keitimo – trenerių rengimo sistemą ketinant monopolizuoti vieno universiteto interesuose, vėliau šis klausimas nukeltas vėlesniam laikotarpiui, Lietuvos krepšinio trenerių asociacija bendradarbiaudama su daugelio Pasaulio ir Europos universitetų imasi lyderio vaidmens toliau keldama klausimą dėl sporto instruktorių ir trenerių rengimo reikalavimų liberalizavimo kaip tai yra daugelyje Europos šalių. Todėl, naudodamiesi proga, jog iki birželio 4 d. Lietuvos Respublikos Seimas priima pasiūlymus Sporto įstatymo redakcijai, prašome: 1. Atidėti įstatymo priėmimą Lietuvos Respublikos Seimo rudens sesijai; 2. Atnaujinti Įstatymo keitimo darbo grupę ir atsižvelgti į Vytauto Didžiojo universiteto ir Vilniaus kolegijos teiktas pastabas ir pasiūlymus; 3. Laikotarpyje iki Seimo rudens sesijos suderinti aukštųjų mokyklų ir kolegijų siūlymus minėtu klausimu; 4. Į įstatymo darbo grupę įtraukti ir kitų sporto šakų kaip: krepšinis, rankinis, futbolas, tinklinis ir kt. trenerių asociacijų atstovus (praktikus); 5. Radus sisteminius ir kompleksinius sprendimus įstatymo redakciją teikti tvirtinti Seimui rudens sesijoje. |
Nesvarstyti |
Įstatymo projektu nėra keičiamas su fizinio aktyvumo ir sporto specialistų kvalifikacinius reikalavimus reglamentuojantis Sporto įstatymo 11 str. Komisija jau anksčiau buvo informuota, kad dėl Sporto įstatymo 11 str. pakeitimų bus vykdomos atskiros diskusijos ir derinimai, o klausimas dėl poreikio keisti reglamentavimą bus sprendžiamas ateityje. Nėra pagrindo atidėti įstatymo projekto svarstymo siekiant suderinti nuostatas, kurios šiuo metu įstatymo projekto iniciatorių net nėra siūlomos keisti ir taip stabdyti kitų svarbių ir reikalingų pakeitimų priėmimą.
ŠMSM nuomonė: Sutarta 11 str. svarstymą nukelti, organizuoti detaesnę diskusiją. |
22. |
Nacionalinė dziudo asociacija 2021-06-03 |
1 |
|
|
Pakeisti ŠMSM siūlomus 2 str. pakeitimus: 9. Aukšto meistriškumo sporto varžybos (toliau –
sporto varžybos) – sporto šakos federacijos, 20.
Sportininkas – asmuo, kuris varžosi su kitais asmenimis 21.
Sporto bazė – statinys ar jo dalis, kurioje leidžiama
fizinio aktyvumo ar
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Tarptautinė sporto šakos federacija pripažįsta vieną nacionalinę sporto šakos federaciją, kuri valstybėje yra atsakinga už tą sporto šaką ir jos plėtrą, organizuoja oficialias aukšto meistriškumo sporto varžybas. Nacionalinė sporto šakos federacija privalo vadovautis tarptautinės sporto šakos federacijos nustatytomis taisyklėmis. Atsižvelgiant į tai, tarptautinė sporto šakos federacija negali būti išbraukta. Priešingu atveju Lietuvoje galės būti įsteigta daug vienos sporto šakos federacijų ir visos organizuos aukšto meistriškumo sporto varžybas, tačiau pagal tarptautinės sporto šakos federacijos taisykles tik viena jos pripažinta federacija gali organizuoti oficialias aukšto meistriškumo sporto varžybas.
Sportininkas yra asmuo, kuris varžosi būtent aukšto meitriškumo sporto varžybose, todėl sportininko sąvoje siūloma žodžius “aukšto meistriškumo” palikti neišbrauktus.
Taip pat ir sąvojoje sporto bazė siūloma palikti žodžius “aukšto meistriškumo”. Pastebėtia, kad sąvoka sportas Sporto įstatymo prasme apima fizinį aktyvumą ir aukšto meistriškumo sportą. |
23. |
Nacionalinė dziudo asociacija 2021-06-03 |
1 |
|
|
Papildyti ŠMSM siūlomą 2 str. pakeitimą: 19. Nacionalinė sporto šakos federacija – sporto šakos federacija, kuriai šio įstatymo nustatyta tvarka suteikti įgaliojimai nacionaliniu mastu plėtoti sporto šaką ir tos sporto šakos plėtojime tenkinti valstybės interesus. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Sporto šakos federacijos sąvoka yra įtvirtinta Sporto įstatymo 2 str. 22 d. Šiuo siūlymu yra siaurinama sąvoka. Taip pat nepritartina, kad valstybė turėtų suteikti įgaliojimus sporto šakų federacijoms – federacijos veikia vadovaudamosi Asociacijų įstatymu, valstybei draudžiama kištis į asociacijos veiklą, vieną nacionalinę sporto šakos federaciją pripažįsta tarptautinė sporto šakos federacija. Sporto įstatyme yra nustatytas sporto šakų federacijų pripažinimas –federacijos yra pripažįstamos tinkamomis finansavimui gauti pagal Sporto įstatymo 19 str. nustatytus kriterijus. Vadovaujamasi Europos Sąjungoje galiojančia praktika, kur kryptis yra sporto autonomiškumas, sporto organizacijų, kurios yra valdomos laikantis gero valdymo principų, atitinkamo rėmimo ar nerėmimo. Tendencija sporte aiški – tai geras sporto valdymas, vadovaujantis sutartais gero sporto valdymo principais. Visos ES, ir demokratinės ne ES, turi pasitvirtinusios vienokio ar kitokio lygio gero valdymo sporte principus ir pagal tai, kiek jų laikomasi – skiria finansavimą. |
24. |
Nacionalinė dziudo asociacija 2021-06-03 |
|
|
|
Papildyti galiojančios įstatymo redakcijos 6 str. 3 punktą: 3. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija formuoja valstybės sporto politiką, dalyvauja rengiant Nacionalinį pažangos planą dėl sporto politikos strateginių tikslų ir (arba) pažangos uždavinių nustatymo, rengia sporto politikos pažangos uždavinius įgyvendinančias nacionalines plėtros programas, organizuoja, koordinuoja ir kontroliuoja jų įgyvendinimą, nustato nacionalinių sporto šakos federacijų įgaliojimų suteikimo ir panaikinimo tvarką. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. pirmesnį komentarą. |
25. |
Nacionalinė dziudo asociacija 2021-06-03 |
|
|
|
Į galiojančią įstatymo redakciją įtraukti papildomą straipsnį: 8. Nacionalinė sporto šakos federacija ir jos kompetencija 1. Nacionalinės sporto šakos federacijos, vykdydamos savo funkcijas, vadovaujasi šiais principais: 1) atsakomybės už priimtus sprendimus. Šis principas reiškia, kad nacionalinė sporto šakos federacija, prisiima atsakomybę už jos veiklos sukeltus padarinius; 2) efektyvumo. Šis principas reiškia, kad nacionalinė sporto šakos federacija, vykdydama savo funkcijas, tam skirtus išteklius naudoja kuo mažesnėmis sąnaudomis ir siekia geriausio rezultato; 3) įstatymo viršenybės. Šis principas reiškia, kad nacionalinės sporto šakos federacijos veikla, turi atitikti šio įstatymo nustatytus reikalavimus, negali viršyti joms suteiktų įgaliojimų ribų, o jų sprendimai, susiję su asmenų teisių ir pareigų įgyvendinimu, visais atvejais turi būti pagrįsti įstatymais. Draudžiama priimti sprendimus siekiant kitų, negu šiuo įstatymu nustatytų tikslų; 4) lygiateisiškumo. Šis principas reiškia, kad nacionalinė sporto šakos federacija, vykdydama savo funkcijas, turi atsižvelgti į tai, kad įstatymui visi asmenys lygūs, ir negali varžyti jų teisių ar teikti jiems privilegijų dėl jų lyties, rasės, tautybės, etninės priklausomybės, kalbos, kilmės, socialinės ir turtinės padėties, lytinės orientacijos, religinių ar politinių pažiūrų, įsitikinimų, išsilavinimo, amžiaus, negalios, veiklos rūšies ir pobūdžio, gyvenamosios vietos ir kitų aplinkybių; 5) objektyvumo. Šis principas reiškia, kad nacionalinei sporto šakos federacijai, vykdant savo funkcijas, jos priimti sprendimai ir kiti oficialūs veiksmai turi būti nešališki ir objektyvūs; 6) proporcingumo. Šis principas reiškia, kad nacionalinei sporto šakos federacijai, vykdant savo funkcijas, veiklos mastas ir jo įgyvendinimo priemonės turi atitikti būtinus ir pagrįstus tikslus; 7) skaidrumo. Šis principas reiškia, kad nacionalinės sporto šakos federacijos veikla turi būti vieša, išskyrus įstatymų nustatytus atvejus. 2. Nacionalinės sporto šakos federacijos įgaliojimų suteikimo kriterijai: 1) jos įstatuose numatyta tvarka, pagal kurią: a. sporto organizacijoms, kurios vykdo realią ir nuolatinę veiklą, susijusią su sportininkų ruošimu, sudaryta galimybė laisvai ir netrukdoma tapti jos narėmis; b.apribojama teisė tiems nariams, kurie daugiau kaip metus nevykdo realios veiklos ar vykdo veiklą, tiesiogiai nesusijusią su tos sporto šakos sportininkų ruošimu; c. jos nariai turi galimybę tiesiogiai siūlyti ir rinkti valdymo organų narius, o narių susirinkimo sušaukimo iniciatyvos teisę turi 1/5 visų narių. d.numatytas revizijos organas, kuris be kitų jam patikėtų pareigų, prižiūri sporto federacijos veiklos atitikimą sporto ir nacionalinės sporto šakos federacijos veiklos principams, o išaiškėjus neatitikimui revizijos organas apie tai informuoja sporto šakos federacijos valdymo organus bei jos narius, taip pat neištaisius trūkumų apie tai informuoja LR Švietimo, mokslo ir sporto ministeriją; e. į valdymo organus įtraukiami tiesiogiai, laisvai ir netrukdomai renkami sportininkų ir trenerių atstovai; f. yra įtvirtinta sporto šakos federacijos valdymo organų narių rotacija, numatant 4 kadencijas po 2 metus arba 2 kadencijas po 4 metus tam pačiam asmeniui ir 4 metų pertrauka šioms kadencijoms pasibaigus. 2) pagal sporto registro duomenis jos nariai sudaro ar vienija daugumą šalies sporto šakos atstovų; 3. Nacionalinės sporto šakos federacijos funkcijos: 1) strateginis šalies sporto šakos olimpinio ciklo (4 metų) veiklos planavimas; 2) nacionalinės varžybų sistemos organizavimas; 3) nacionalinių rinktinių veikla; 4) nacionalinių sporto (fizinio aktyvumo ir aukšto meistriškumo) programų valdymas; 5) nacionalinių sporto šakos standartų nustatymas (tame tarpe ir pagal patronuojančių organizacijų nuorodas); 6) nacionalinio sporto šakos veiklos reglamento (etikos kodekso) ir poveikio priemonių sistemos kūrimas (tame tarpe ir pagal patronuojančių organizacijų nuorodas); 7) oficialios informacijos teikimas šalies sporto registrui ir suinteresuotiems asmenims; 8) oficialių šalies sporto šakos atstovų delegavimas; 9) rekomendacijos dėl sporto šakos atstovų; 10) administracinių paslaugų, susijusių su sporto šakos plėtojimu, teikimas. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Perteklinės nuostatos. Reikalavimus sporto šakų federacijoms, kurios yra asociacijos, apibrėžia Asociacijų įstatymas, taip pat Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymas. Vadovaujantis teisėkūros reikalavimais, kituose įstatymuose įtvirtintos nuostatos neatkartojamos. Sporto įstatymo 19 straipsnyje yra nustatyti kriterijai, kuriais vadovaujantis sporto šakų federacijos yra pripažįstamos tinkamomis finansavimui gauti.
|
26. |
Nacionalinė dziudo asociacija 2021-06-03 |
|
|
|
Papildyti galiojančios įstatymo redakcijos 19 str. 1 dalies 1 punktą ir 19 str. 6 dalį: 1) šio įstatymo nustatyta tvarka jai turi būti suteikti nacionalinės sporto šakos federacijos įgaliojimai, turi atitikti Lietuvos Respublikos nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatyme nevyriausybinėms organizacijoms keliamus reikalavimus ir Lietuvos Respublikos asociacijų įstatyme asociacijoms keliamus reikalavimus; 6) turi savo įstatuose nustatyta tvarka patvirtintą etikos kodeksą ir veiklos dokumentuose yra įtvirtinusi atsakomybę už etikos ir Pasaulinio antidopingo kodekso pažeidimus, manipuliavimą sporto varžybomis, brutalų elgesį sporto varžybų metu bei vykdydama veiklą laikosi šiame įstatyme nurodytų sporto bei nacionalinės sporto šakos federacijos veiklos principų; |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. pirmesnį komentarą. |
27. |
Nacionalinė dziudo asociacija 2021-06-03 |
9 |
|
|
ŠMSM siūlomą 19 straipsnio 1 dalies 10 punkto pakeitimą įtraukti į siūlomą papildomą 8 straipsnį „Nacionalinė sporto šakos federacija ir jos kompetencija“ |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. pirmesnį komentarą. |
28. |
Lietuvos krepšinio federacija 2021-06-03 |
|
|
|
Lietuvos krepšinio federacija (toliau – LKF) šiuo raštu teikia pastabas ir pasiūlymus dėl Lietuvos Respublikos sporto įstatymo (toliau – Sporto įstatymas) Nr. I-1151 2, 3, 5, 7, 10, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 24 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-533 (toliau – Projektas). Atsižvelgiant į tai, LKF mano ir laikosi pozicijos, jog siekiant visapusiškai užtikrinti Sporto įstatymo suderinamumą su aktualiais teisės aktais bei pašalinti šiuo metu egzistuojančią teisės spragą, Projektą yra būtina papildyti nuostatomis, susijusiomis su sporto agento sąvoka (sporto agento veiklos principais, kvalifikaciniais reikalavimais, atlygiu už agentavimo paslaugas, sporto agentų veiklos licencijavimu), sporto trenerio sąvoka bei kitais sportui svarbiais momentais. Toliau dėl šių klausimų LKF pasisako plačiau. - AGENTAI Šiuo metu nei galiojančiame Sporto įstatyme, nei kituose galiojančiuose teisės aktuose nėra reguliuojami klausimai, susiję su sporto agento veikla, nepaisant to, jog praktikoje tokia veikla yra vykdoma. Šiuo metu Sporto įstatyme nėra pateikta ne tik sporto agento sąvokos apibrėžimo, tačiau nėra nustatytų ir tokio agento veiklos principų, kvalifikacinių reikalavimų, nėra išspręstas atlygio už agentavimą dydžio klausimas (kuris dažnu atveju gali tapti nesąžiningo elgesio prielaida), o taip pat nėra jokio kontrolės mechanizmo, kuris prižiūrėtų ir leidžiama apimtimi kontroliuotų sporto agentų veiklą. Pažymėtina ir tai, jog dėl šiuo metu vyraujančio sporto agento veiklos neapibrėžtumo ir reguliavimo stokos, kyla itin daug nepatogumų ir problemų ne tik Lietuvos, tačiau ir užsienio sportininkams, kurie tam tikrais atvejais gali ir nukentėti nuo sporto agentų vykdomos veiklos, įvertinus tai, jog ši veikla nėra reglamentuota ir yra palikta tik agentavimo sutarties šalių susitarimui (pavyzdžiui, sudaromos sutartys su sporto agentais, kurie neturi tinkamų kvalifikacinių žinių, nėra registro, kuriame būtų galima pasitikrinti dėl sporto agento kvalifikacijos, imamas nepagrįstai didelis atlygis ir pan.). Įvertinus aukščiau pateiktus argumentus, LKF mano ir yra įsitikinusi, jog šiuo metu yra poreikis į Projektą įtraukti ir sporto agento sąvoką, pagrindinius agento veiklos principus, kvalifikacinius reikalavimus bei išspręsti sporto agento atlygio klausimą. Pažymėtina, jog LKF nuomone, kuri yra grindžiama užsienio praktika, sporto agento veikla taip pat turėtų būti licencijuojama, nes tik taip būtų užtikrintas veikiantis sporto agentų priežiūros mechanizmas, o pati agentavimo veikla taptų daug skaidresnė, atviresnė visuomenei, grindžiama stipriomis profesinėmis žiniomis ir nesudaranti prielaidų nesąžiningai sporto agentų veiklai, dėl kurios nukenčia ir nepilnamečiai sportininkai. Maloniai Jūsų prašome įvertinti mūsų pateiktus komentarus ir kartu su šiuo raštu pridėtą siūlomą Projekto lyginamąjį variantą, kuriame pateikiame konkrečias siūlomų nuostatų formuluotes, susijusias su sporto agento sąvoka, veikla, kvalifikacija, atlygiu bei licencijavimu ir į juos atsižvelgti svarstant Projektą (Jūsų patogumui mūsų siūlomas nuostatas pažymėjome geltonai). - TRENERIAI LKF nuomone, reikalavimai šiuolaikiniam treneriui yra labai aukšti ir apima labai daug skirtingų kompetencijų. Sporto specialistai treniruodami įvairaus amžiaus ir skirtingo fizinio pajėgumo žmones, daro didžiulį poveikį jų sveikatai. Išmanydami žmogaus fiziologiją, psichologiją, suprasdami ir taisyklingai taikydami treniravimo technologijas jie gali stiprinti jų sveikatą, daryti jų gyvenimą kokybiškesniu, padėti jiems pasiekti aukščiausių sportinių rezultatų. Neturėdami reikiamų gebėjimų, kompetencijų „specialistai“ gali nepataisomai sugadinti žmonių sveikatą ir sužlugdyti talentus. Todėl, mūsų nuomone, trenerį reikia rengti nuosekliai, kryptingai, koncentruotai, remiantis šiuolaikinio mokslo pasiekimais ir aukščiausio lygio praktika. Manome, kad tiek pasiekimų, tiek laisvalaikio sporto specialistais (treneriais) gali dirbti tik baigusieji universitetines sporto krypties studijas, nes kitų krypčių programos, net ir kažkiek prisiliesdamos prie reikalingų treneriui žinių, nesuteikia visapusiškų ir visų treneriui reikalingų kompetencijų bei gebėjimų. Būtina koreguoti šiuo metu galiojančio Sporto įstatymo 11 straipsnį. Taip pat nemanome, kad šiuo įstatymo straipsniu yra siaurinamos galimybės kitų sričių specialistams tapti treneriais, nes pagal kitus šio įstatymo punktus, jie gali tęsti mokymus aukštojoje mokykloje ir įgyti trenerio kvalifikaciją. Nemanome, kad fizinio ugdymo mokytojas, baigęs tik ugdymo studijų krypties programą, turi pakankamai kompetencijų dirbti sporto ar fizinio aktyvumo specialistu. Norint tapti sporto specialistu, kuris galėtų savarankiškai treniruoti sportininkus, jis galėtų tapti tik baigęs atitinkamus mokymus. Aukštosioms mokykloms rengiant ir trenerius, ir mokytojus, manome, kad toks specialistas netaps nei geru mokytoju, nei geru treneriu. Sporto specialistai yra ir toliau turi būti rengiami sporto studijų kryptyje, o mokytojai rengiami ugdymo studijų grupėje. Mūsų siūlymas yra koreguoti Sporto įstatymo 11 straipsnį ir kuo greičiau įtvirtinti nuostatas, apsprendžiančias pasiekimų ir laisvalaikio sporto specialistų kvalifikacijas, kad nebeklaidintumėme būsimų ir jau dirbančių sporto srityje specialistų ir tikrai siektumėme aukščiausios kokybės trenerių rengimo, nesiblaškant ir koncentruojant visą dėmesį į tas kompetencijas, kurios reikalingos treneriui. - STIPENDIJOS Šiuo metu galiojančiame Sporto įstatyme nėra apibrėžti stipendijų ir rentų mokėjimai treneriams. Įstatymo 24-ame ir 25-ame straipsniuose nurodoma, prie kokių sąlygų išmokamos stipendijos sportininkams ir rentos Lietuvos Respublikos piliečiams, baigusiems sportininko karjerą, tačiau nei galiojanti ir nei siūloma nuostata neapima trenerių apskritai. Manome, kad tiek stipendijas, tiek rentas turi gauti ir vyriausieji komandų ar asmeniniai sportininkų, pasiekusių nurodytus rezultatus, treneriai. Vyriausiojo trenerio darbas yra itin atsakingas, apima labai daug skirtingų kompetencijų ir reikšmingai prisideda prie komandinio ar asmeninio sporto pasiekimų. Mūsų siūlymas yra koreguoti Sporto įstatymo 24 ir 25 straipsnius, įtraukiant trenerius į stipendijų ir rentų mokėjimus. Lietuvos krepšinio federacija tvirtai palaiko iniciatyvą, kad minėti klausimai dėl sporto agentų, trenerių turi būti svarstomi ir įtraukti į Sporto įstatymo pakeitimų apimtį. Taip pat prašome Jūsų įtraukti strateginių sporto šakų federacijų atstovus į sporto įstatymo rengimo darbo grupę. Lietuvos krepšinio federacija yra pasiryžusi dalyvauti darbo grupėje ir atsakyti į visus Jums rūpimus klausimus. |
Nepritarti |
Dėl trenerių: įstatymo projektu nėra keičiamas su fizinio aktyvumo ir sporto specialistų kvalifikacinius reikalavimus reglamentuojantis Sporto įstatymo 11 str. Komisija jau anksčiau buvo informuota, kad dėl Sporto įstatymo 11 str. pakeitimų bus vykdomos atskiros diskusijos ir derinimai, o klausimas dėl poreikio keisti reglamentavimą bus sprendžiamas ateityje.
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Dėl agentų. Siūlytina šį klausimą atidėti platesnei diskusijai su kitomis sporto šakomis. Šiuo pasiūlymu siūloma visiems sportininkams ir treneriams Lietuvoje nustatyti pareigą veikti per sporto agentą, be kurio negalėtų sudaryti sutarčių, riboti agento atlyginimą, nurodyti Vyriausybės įstaigą, kuri išduotų ir kontroliuotų licencijas, rinktų mokestį, organizuotų egzaminus, skirtų baudas, sukurti licencijų ir agentų sudarytų sutarčių registrą, kt. Tačiau tuo būtų apribota sportininkų ir trenerių veikla, ribojant jų teises veikti savarankiškai, būtų kišamasi į laisvą rinką, tai būtų ne valstybės funkcijos, taip pat turėtų būti įsteigta įstaiga arba pertvarkyta kažkuri Vyriausybės įstaiga, sukuriamas atskiras aparatas tik vienai grupei – sporto agentams, kt. Šiuo metu veiklą turint sporto agento licenciją reguliuoja kai kurios tarptautinės sporto šakų federacijos (pvz., Tarptautinė krepšinio federacija, Tarptautinė futbolo federacija), todėl kitoms sporto šakoms šie klausimai gali būti neaktualūs, reikėtų platesnės diskusijos. Krepšinio sporto klubai Lietuvoje ir šiuo metu gali veikti laikydamiesi Tarptautinės krepšinio federacijos sporto agentams keliamų reikalavimų ir krepšinio sporto šakoje nustatyti taisykles, kaip sportininkai bendradarbiauja su sporto agentais – tai yra vidiniai kiekvienos sporto šakos klausimai (t. y. informuoti savo sporto šakos klubus, jos veikloje dalyvaujančius asmenis apie tarptautinės sporto šakos federacijos nustatytas taisykles ir pan.).
Dėl trenerių. 11 str. svarstymą siūloma atidėti.
Dėl stipendijų ir rentų treneriams. Teikiamu Pasiūlymu siūloma atidėti pakeitimų dėl valstybės stipendijų svarstymą, siekiant sistemiškai jas peržiūrėti, atsižvelgiant į priimtus įstatymų, susijusių su loterijų ir lošimų mokesčiais, pakeitimus. Vyriausybės pavedimas parengti Sporto įstatymo pakeitimus iki 2022 m. vasario 1 d. Šiam pasiūlymui nepritaria ir Lietuvos tautinis olimpinis komitetas. Treneriams už jų darbą yra mokamas darbo užmokestis, nuo kurio mokami mokesčiai ir kaupiama pensija. Šiuo metu valstybės stipendija mokama 130 sportininkų. 2020 metais stipendijoms skirta 901,3 tūkst. Eur. Sportininkams skiriama tik renta, pensija nėra mokama. Šiuo metu renta skiriama tik už pačius svarbiausius sportininkų laimėjimus. Įtraukus ir trenerius, toks didelis rentą gaunančiųjų asmenų skaičius pareikalautų didelių valstybės lėšų. |
29. |
Lietuvos krepšinio federacija 2021-06-03 (rašto priedas) |
1 |
|
|
Papildyti 2 straipsnį nauja 161 dalimi: „161. Sporto agentas – fizinis asmuo, vykdantis sporto agento veiklą.“
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. pirmesnį komentarą. Siūlytina šį klausimą atidėti platesnei diskusijai su kitomis sporto šakomis. |
30. |
Lietuvos krepšinio federacija 2021-06-03 (rašto priedas) |
1 |
|
|
Papildyti 2 straipsnį nauja 162 dalimi: „162. Sporto agento veikla – už atlygį teikiamos tarpininkavimo paslaugos, siekiant atstovauti sportininko ar trenerio interesams santykiuose su sporto klubais (komandomis). Sporto agento veikla laikoma: patarimas, konsultacijos, kitų su sportininko ar trenerio interesais dalyvauti įvairiose varžybose ar atstovauti klubams (komandoms) paslaugų teikimas; pagalba ir/ar atstovavimas santykiuose su klubu (komanda) dėl sportinės veiklos sutarties sudarymo, vykdymo ir iš šios sutarties kylančių pasekmių užtikrinimo vykdymu; klubo (komandos) paieška sportininkui ar treneriui.“ |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. pirmesnį komentarą. Siūlytina šį klausimą atidėti platesnei diskusijai su kitomis sporto šakomis. |
31. |
Lietuvos krepšinio federacija 2021-06-03 (rašto priedas) |
5 |
|
|
5 straipsnis. 10 straipsnio pakeitimas Pakeisti 10 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „10 straipsnis. Sportininkų, trenerių, ir teisėjų ir sporto agentų veikla 1. Sportininkui, treneriui, ar teisėjui ar sporto agentui atlygis už jų vykdomą veiklą gali būti mokamas pagal sporto veiklos sutartis. 2. Sporto šakų federacijos, įgyvendinančios aukšto meistriškumo sporto programas, privalo sudaryti sporto veiklos sutartis su sportininkais, kurie rengiami įgyvendinant aukšto meistriškumo sporto programas ir (ar) gauna valstybės stipendiją. 3. Sporto agentai, siekdami vykdyti sporto agentų veiklą ir gauti už ją atlygį, privalo turėti Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliotos institucijos išduotą sporto agentų veiklos licenciją. Sudaryti sportinės veiklos sutartį su pilnamečiu sportininku, nepilnamečio sportininko atstovu pagal įstatymą ar treneriu gali tik sporto agentų veiklos licenciją turintis sporto agentas. Sporto agentas, gaudamas atlygį už sporto agento veiklą, neturėdamas sporto agentų veiklos licencijos, atsako teisės aktų nustatyta tvarka. 4. Sporto agentų veiklos licencija išduodama fiziniam asmeniui, jei jis pateikia prašymą gauti sporto agentų veiklos licenciją Vyriausybės įgaliotai institucijai, asmens tapatybę patvirtinantį dokumentą, pasirašytą deklaraciją, kad asmuo yra susipažinęs su Lietuvos ir tarptautinės sporto šakos federacijos priimtomis sporto taisyklėmis, agentų ir sportininkų veiklą reglamentuojančiais teisės aktais ir jų laikysis, išrašus patvirtinančius, kad jie neturi teistumo Lietuvoje, sumokėjus Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatytą sporto agentų veiklos mokestį licencijai gauti ir išlaikius agentų veiklai būtinų žinių patikrinimo egzaminą (šio egzamino laikyti nereikia, jei asmuo pateikia kitos Europos ekonominės erdvės valstybės ar tarptautinės sporto šakos federacijos išduotą sporto agentų veiklos licenciją). Sporto agentų veiklos licenciją atsisakoma išduoti, jei asmuo neatitinka šiame įstatyme nustatytų reikalavimų, turi teistumą kitose šalyse ar užima pareigas tarptautinėje sporto šakos federacijoje, sporto šakos federacijoje, trenerių ar sportininkų asociacijoje arba su šiais subjektais susijusiose organizacijose. Sporto agentų veiklos licencija išduodama neterminuotam laikui. Sporto agentų veiklos licencijavimo tvarka, agentų veiklai būtinų žinių patikrinimo egzamino reikalavimai, sporto agentų teisės ir pareigos nustatomi Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliotos institucijos patvirtintoje Sporto agentų veiklos licencijavimo tvarkoje. Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliota institucija steigia ir prižiūri sporto agentų veiklos licencijų ir sudarytų sporto agentų sportinės veiklos sutarčių registrą. 5. Sporto veiklos sutartis turi būti rašytinė. Sporto veiklos sutartyje turi būti aptartos sutarties šalių teisės ir pareigos, atsakomybės, susijusios su pasirengimu ir dalyvavimu sporto varžybose atstovaujant Lietuvos Respublikai, atlygis (sporto agento atlygis negali viršyti 10 proc.(dešimties) procentų sporto veiklos sutarties, kurią jis padeda sudaryti sportininkui ar treneriui, kainos), sutarties šalių atsakomybė už sporto veiklos sutartyje nurodytų įsipareigojimų nevykdymą, sutarties galiojimo terminas, sutarties keitimo ir nutraukimo sąlygos. Sporto veiklos sutartyje gali būti ir kitų sutarties šalių sutartų sąlygų.“
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. pirmesnį komentarą. |
32. |
Etninės kultūros globos taryba 2021-06-04 |
|
|
|
Etninės kultūros globos taryba (toliau – Taryba) kartu su Lietuvos etnosporto komitetu (toliau – Komitetas) laikosi nuostatos, kad etnosportas (iš kartos į kartą perduodami sportiniai žaidimai ir sporto šakos, kurie atspindi vietos tapatybę ir bendruomenines tradicijas) yra svarbi Lietuvos sporto, o taip pat nematerialiojo kultūros paveldo dalis. Jis gali būti panaudojamas kaip itin efektyvi visuomenės fizinį aktyvumą, sveikatingumą bei sportinį meistriškumą skatinanti forma, o taip pat kaip tautinį (etninį) tapatumą stiprinanti priemonė. Įgyvendinant Lietuvos ratifikuotą UNESCO Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvenciją į Lietuvos Nematerialaus kultūros paveldo sąvadą jau yra įtrauktos lietuviškos ristynės (žr. http://savadas.lnkc.lt/ristynes.html), rengiamos paraiškos ir dėl kitų etnosporto šakų ar atskirų žaidimų pripažinimo nematerialiuoju kultūros paveldu (pavyzdžiui, ritinio ir kt.). Lietuvos įsipareigojimas įgyvendinti mūsų šalyje UNESCO Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvenciją reikalauja, kad valstybė etnosportui skirtų deramą dėmesį ir sudarytų sąlygas jo plėtrai. Tačiau šiuo metu etnosportas nėra apibrėžtas jokiuose Lietuvos įstatymuose ar kituose teisės aktuose, todėl jis neturi tinkamų sąlygų vystytis ir plėtotis. Didelė problema yra menkas etnosporto galimybių panaudojimas švietimo sistemoje, nesudarytos galimybės perduoti etnosporto žinias jaunajai kartai. Todėl Taryba kartu su Komitetu siūlo tobulinant Lietuvos Respublikos sporto įstatymo Nr. I-1151 2, 3, 5, 7, 10, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 24 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-533 (toliau – Įstatymo projektą) įtraukti etnosportą į Lietuvos Respublikos sporto įstatymą: 1. Įstatymo projekto 1 straipsniu keičiamame Sporto įstatymo 2 straipsnyje tarp kitų sąvokų pateikti ir etnosporto apibrėžimą, kurį siūlome išdėstyti taip: „„Etnosportas – iš kartos į kartą perduodami sportiniai žaidimai ir sporto šakos, kurie atspindi Lietuvos vietos tapatybę ir bendruomenines tradicijas”. 2. Įstatymo projekto 1 straipsniu keičiant Sporto įstatymo 2 straipsnį papildyti sąvokos fizinis aktyvumas apibrėžimą, papildant žodžiais „apimant ir etnosportą” ir išdėstant šią dalį taip: „12. Fizinis aktyvumas – asmens fizinė veikla, kuria siekiama stiprinti sveikatą, tobulinti fizines ir psichines savybes bei įgūdžius neturint tikslo pasirengti aukšto meistriškumo sporto varžyboms ir (ar) dalyvauti jose, taip pat veikla šviečiant visuomenę sporto (apimant ir etnosportą), fizinio aktyvumo ir jais pasiekiamo sveikatos stiprinimo klausimais.”. 3. Įstatymo projekto 2 straipsniu keičiant Sporto įstatymo 3 straipsnį rekomenduojame tarp sporto principų išskirti ir pagarbos etnosporto tradicijoms principą, papildant šį straipsnį nauju punktu, kurį siūlome išdėstyti taip: „pagarbos etnosporto tradicijoms; šis principas reiškia, kad valstybė, vertindama etnosportą kaip reikšmingą nematerialiam kultūros paveldo dalį, skatina visuomenės susidomėjimą iš kartos į kartą perduotais ir išsaugotais vietiniais tradiciniais žaidimais, remia jų gaivinimą ir populiarinimą.”. 4. Įstatymo projekto 3 straipsniu keičiant Sporto įstatymo 5 straipsnį siūlome į sporto stebėseną įtraukti už etnosporto pripažinimą atsakingas institucijas ir organizacijas, išdėstant šį straipsnį taip: „Valstybės sporto stebėseną, vadovaudamosi Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro patvirtintais sporto stebėsenos rodikliais ir jo nustatyta tvarka, vykdo Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija ir (ar) švietimo, mokslo ir sporto ministro įgaliotos įstaigos, taip pat savivaldybių administracijos; stebėseną turi teisę vykdyti ir sporto šakų federacijos, už etnosporto pripažinimą nematerialiuoju kultūros paveldu ir jo plėtrą atsakingos institucijos bei organizacijos.”. 5. Įstatymo projekto 4 straipsniu keičiant Sporto įstatymo 7 straipsnį siūlome į Nacionalinės sporto tarybos sudėtį įtraukti ir etnosporto atstovus, išdėstant 7 straipsnio 3 dalį taip: „Nacionalinę sporto tarybą sudaro ir jos nuostatus tvirtina Vyriausybė arba jos įgaliota institucija. Į Nacionalinę sporto tarybą švietimo, mokslo ir sporto ministro teikimu įtraukiami valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų ir nacionalinių skėtinių nevyriausybinių organizacijų (toliau – skėtinė organizacija), veikiančių sporto politikos srityje, Lietuvos etnosporto komiteto atstovai.”. Tikimės Jūsų supratimo, kad etnosporto plėtra Lietuvoje yra svarbi ir bus atsižvelgtą į čia pateikiamus Tarybos ir Komiteto siūlymus dėl Įstatymo projekto tobulinimo.
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Sporto įstatyme įtvirtintos sporto, aukšto meistriškumo sporto ir fizinio aktyvumo sąvokos, kurios tinkamos bet kokiai sporto šakai, taip pat bet kokiai fizinei veiklai ir nėra išskiriamos atskiros sporto šakos. Vadovaujantis fizinio aktyvumo apibrėžimu, etnosportas, kaip ir bet kurios kitos fizinio aktyvumo veiklos, patenka į fizinio aktyvumo sąvoką, todėl netikslinga atskirai išskirti etnosportą, kaip ir bet kurią kitą fizinio aktyvumo sritį, ir, be visa ko, gali pretenduoti ir į valstybės finansavimą, teikiant fizinio aktyvumo projektus. Pastebėtina, kad Etninės kultūros globos tarybos pateikti pasiūlymai yra susiję su iš kartos į kartą perduodamų sporto žaidimų vertinimu, ar jie atspindi Lietuvos vietos tapatybę ir bendruomenines tradicijas, ar atitinka UNESCO Nematerialaus kultūros paveldo konvencijos nuostatas ir programas, skatinančias kultūrinę įvairovę, kultūrų dialogą ir nematerialaus kultūros paveldo išsaugojimą siekiant tvaraus visuomenės vystymosi, taip pat pripažinimu nematerialiuoju kultūros paveldu. Šie klausimai nėra susiję su Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos kompetencija, priskirtini išimtinai Kultūros ministerijos kompetencijai. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija nevykdo funkcijų, susijusių su kultūros paveldo išsaugojimu ar jo pripažinimu, neturi galimybių įvertinti, ar tam tikra veikla atitinka nematerialaus kultūros paveldo kriterijus, nevertina istorinių dokumentų ir pan. Atsižvelgiant į tai, Etninės kultūros globos tarybos pateikti pasiūlymai nėra priskirtini Sporto įstatymo reguliavimui. |
33. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
1 |
|
|
Atsiliepdami į kvietimą, teikiame pastabas ir siūlymus Lietuvos Respublikos sporto įstatymo Nr. I-1151 2, 3, 5, 7, 10, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 24, 25 straipsnių pakeitimo įstatymui (toliau – Įstatymo projektas).
Siūlome Įstatymo projekto 1 straipsnio 4 punkte išbraukti „...intelekto negalią turinčių asmenų sporto, studentų sporto judėjimams“. Intelekto negalią turinčių asmenų sportas niekada nebuvo ir nėra aukšto meistriškumo sportu. Pati tarptautinė organizacija Special Olympics rašo, kad pagrindinis jos tikslas – sukurti šios negalios žmonėms integralų ir bendruomenišką pasaulį bei padėti padaryti jį geresnį, sveikesnį, džiaugsmingesnį. Taip pat jau kitame šio Įstatymo projekto staipsnyje siūloma šios organizacijoms atstovams netaikyti dopingo kontrolės, kas iš esmės prieštarauja vienam pagrindinių aukšto meistriškumo sporto principų. Panaši situacija yra ir studentų sporte. Nors studentų sporte atstovauja ir aukšto meistriškumo sportininkai, tačiau jie atstovauja ir savo sporto šakų federacijas. Negera praktika būtų, jei atsirastų dubliavimas, ypač skirstant Aukšto meistriškumo programos lėšas. Abu šie judėjimai iki šiol nebuvo finansuojami iš Aukšto meistriškumo programos lėšų. Jie finansavimą gaudavo iš Sporto rėmimo fondo, o studentų sportas dar papildomai iš Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos biudžeto. Siūlome 1 straipsnio 4 punktą dėstyti taip: Aukšto
meistriškumo sportas
– asmens fizinės veiklos forma
|
Pritarti |
Siūloma pritarti Nacionalinės sporto federacijų asociacijos pasiūlymams ir intelekto negalią turinčių asmenų sporto bei studentų sporto nepriskirti aukšto meistriškumo sportui. ŠMSM nuomonei nepritartina. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Specialiosios olimpiados ir studentų sporto judėjimams finansuoti taikomi 19 str. nustatyti kriterijai, kuriuos šios organizacijos atitinka (išskyrus specialiosios olimpiados judėjimui netaikomas reikalavimas dėl Pasaulinio antidopongo kodekso pripažinimo). Pastebėtina, kad Valstybės kontrolė yra pažymėjusi, kad ydinga praktika yra vienai organizacijai organizuoti konkursą. Atsižvelgiant į tai bei į Sporto įstatymo pačią struktūrą, šios organizacijos negali būti išskirtos atskirai su tik joms vienoms taikomais atskirais kriterijais ar joms sukuriama atskira ministerijos finansavimo priemonė (biudžeto eilutė). Išbraukus specialiosios olimpiados ir studentų sporto judėjimus, jie liks be finansavimo. |
34. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
1 |
6 |
|
Siūlome nekeisti Įstatymo projekto 1 straipsnio 6 punkto redakcijos, kad Aukšto meistriškumo programa yra ne vienų, o ketverių kalendorinių metų trukmės aukšto meistriškumo planavimo dokumentas. Kadangi valstybės biudžetas yra planuojamas metams ir lėšos skiriamos metams, manytume, kad vienų metų programa, kuriai skiriamas finansavimas, turėtų būti tiksli, konkreti ir lengvai vertinamas joje užsibrėžtų tikslų pasiekimas. |
Pritarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Kaip nurodyta sąvokoje, finasavimas ir būtų skiriamas 1 metams bei planuojamos priemonės, o 3 metams būtų rengiamas planas, federacijos vizija, ką planuojama pasiekti, aiškiai įsivertinti savo poreikius ir kryptį. Sporto šakos federacija yra atsakinga už sporto šakos plėtrą, rezultatams pasiekti yra būtinas ilgesnis nei 1 metų planavimas, siekiant krytingai plėtoti sporto šaką. |
35. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
1 |
21 |
|
Siūlome Įstatymo projekto 1 straipsnio 21 punktą papildyti po žodžių „fizinio aktyvumo“, įrašant ir |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Įrašius žodį “ir” būtų susiaurintas sporto bazių, kurios galėtų pretenduoti į valstybės finansavimą, ratas – dėl sporto bazių pagerinimo projektai galėtų teikiami tik dėl tų sporto bazių, kuriose vykdomos aukšto meistriškumo sporto ir fizinio aktyvumo veiklos kartu. Jei būtų vykdomos tik fizinio aktyvumo veiklos, finansavimas negalėtų būti skirtas. O aukšto meistriškumo sportui skirtos bazėse gali vykti ir fizinio aktyvumo veiklos. |
36. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
1 |
29 |
|
Siūlome nekeisti Įstatymo projekto 1
straipsnio 29 punkto redakcijos, kad Strateginė
sporto šaka
– Lietuvos Respublikos |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Strateginių sporto šakų kriterijus siūloma svarstyti Nacionalinėje sporto taryboje, kurią sudaro 19 narių ir į kurią įtraukta Vyriausybės kanceliarija, 7 ministerijos, savivalda ir 9 skėtinės sporto organizacijos. Taip pat pastebėtina, kad Vyriausybės bendra pozicija visose srityse – deleguoti funkcijas ministrams pagal kompetenciją (galėtų būti svarstytina formuluotė “Vyriausybė ar jos įgaliota institucija”). |
37. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
3 |
|
|
Siūlome Įstatymo projekto 3 straipsnyje vietoje “žinybinio Sporto registro“ vartoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės programoje įrašytą sąvoką – Sporto valdymo duomenų bazė. Tokią bazę galėtų sukurti ir administruoti pati ministerija, arba jos įgaliota institucija. Toks sprendimas būtų greitesnis, efektyvesnis ir realiai įgyvendinamas, nes dalis reikiamos informacijos jau dabar yra kaupiama. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žinybinis Sporto registras steigiamas vadovaujantis Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 17 straipsniu. Steigiamas Vyriausybės nutarimu. Sporto įstatyme įtvirtinama pareiga teikti duomenis Sporto registrui, siejama su finansavimu sporto organizacijoms. Sporto registro sukūrimas yra įtrauktas į Vyriausybės priemonių planą. |
38. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
4 |
|
|
Siūlome Įstatymo projekto 4 straipsnyje minimos Nacionalinės sporto tarybos (toliau – NST) visiškai atsisakyti Lietuvos Respublikos sporto įstatyme. Atkreiptinas dėmesys, kad per pastaruosius 3.5 metų NST surengė tik keletą posėdžių ir nepriėmė nė vieno sprendimo. Tokie NST veiklos rezultatai tik patvirtina jos perteklinę reikšmę ir parodo visišką neveiklumą, o dėl NST formavimo principų ir suteiktų veiklos apimčių kyla abejonių ir dėl kompetencijos. Jeigu ŠMSM prireiktų nuomonių ar pasiūlymų vienu ar kitu strategiškai svarbiu klausimu, visada galima kreiptis į tiesiogiai sporto srityje veikiančias organizacijas ir gauti kompetentingas nuomones bei pasiūlymus. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Siūloma stiprinti Nacionalinės sporto tarybos fukcijas, pavedant svarstyti ne tik strateginių sporto šakų kriterijus, tačiau ir fizinio aktyvumo prioritetus, poreikį organizuoti tarptautinius aukšto meistriškumo sporto renginius. Pastebėtina, kad daugelyje sričių yra įsteigtos tarybos, į kurias įtraukiamos ir visuomeninės organizacijos, kurios pataria valsybės institucijoms atitinkamais klausimais. |
39. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
7 |
1 |
|
Siūlome Įstatymo projekto 7 straipsnio 1 dalies 1 punkte išbraukti paskutinį sakinį. Konstitucinis teismas pasisakė, kad įdinga praktika yra iš anksto nustatinėti vienokio ar kitokio finansavimo procentines išraiškas. Ir nors konkrečiai dėl šios formuluotės Konstitucinis teismas nepasisakė, tačiau būtent dėl jos jau turime blogą praktiką, kai dėl šios formuluotės keletą metų napanaudotos ir kauptos lėšos buvo grąžintos į biudžetą. Manytume, kad tokioje formuluotėje galima įžvelgti tiek neįgaliųjų, tiek sveikųjų asmenų, veikiančių sporte, diskriminaciją. Taip pat ši formuluotė tik didina atskirtį, o neskatina neįgaliųjų integracijos. Iš tarptautinės praktikos žinoma, kad dauguma pažangių šalių jau yra atsisakiusios panašių metodų taikymo. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Konstitucinio Teismo vertinimu, nuostata „ne mažiau kaip 10 procentų šio įstatymo 16 straipsnio 2 dalyje nurodytų lėšų skiriama neįgaliųjų sporto plėtros skatinimo projektams įgyvendinti“ įtvirtintu teisiniu reguliavimu nėra paneigti konstituciniai Vyriausybės įgaliojimai rengti valstybės biudžeto projektą ir konstituciniai Seimo įgaliojimai tvirtinti valstybės biudžetą, kartu ir atitinkamos konstitucinės Vyriausybės ir Seimo pareigos rengiant valstybės biudžeto projektą, svarstant ir tvirtinant valstybės biudžetą tinkamai atsižvelgti į Konstitucijoje įtvirtintas valstybės funkcijas, į esamą ekonominę ir socialinę padėtį, į visuomenės ir valstybės poreikius bei galimybes, į turimus ir numatomus gauti finansinius išteklius bei valstybės įsipareigojimus, kitus svarbius veiksnius (Konstitucinio Teismo 2020-11-03 nutarimo 94.1.6.3 papunktis). Atsžvelgiant į tai, taip pat į tai, kad šiai priemonei pritaria neįgaliųjų sporto organizacijos, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, siūloma palikti šią priemonę, kuri vertintina kaip “pozityvi diskriminacija” – t. y. kai teisinės normos taikomos diferencijuotai kai kurioms asmenų grupėms, kurios nepajėgios garantuoti savo teisių (pvz., neįgalieji, vaikai, tautinės mažumos). |
40. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
7 |
1 |
|
Siūlome Įstatymo projekto 7 straipsnio 1 dalies 8 punktą koreguoti taip, kad į komisiją būtų sudaryta galimybė deleguoti valstybės teikiamo prioriteto atstovus, t. y. strateginių sporto šakų federacijų, kaip geriausiai veikiančių sporto organizacijų, pasiūlytus asmenis. Siūloma tokia šio punkto redakcija:
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Teikiamu Pasiūlymu siūloma su sporto organizacijomis aptarta komisijos sudėtis. Siekiant aiškiai atskirti fizinio aktyvumo ir aukšto meistriškumo sporto finansavimą, Sporto rėmimo fondas skirtas fiziniam aktyvumui. Sporto šakų federacijos atstovauja aukšto meistriškumo sportą. Todėl Įstatymo projektu siūloma, kad Nacionalinje sporto taryboje, kuri taip pat svarstys ir fizinio aktyvumo prioritetus, būtų apsispręsta dėl atstovų skyrimo. |
41. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
8 |
|
|
Siūlome nekeisti Įstatymo projekto 8 straipsnio 2 punkto redakcijos, o palikti galioti senąją redakciją. Motyvai tie patys kaip ir siūlyme dėl Įstatymo projekto 1 straipsnio 29 punkto redakcijos. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. komentarą dėl 1 str. 29 d. |
42. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
8 |
|
|
Siūlome Įstatymo projekto 8 straipsnio 3 punkte visur išbraukti „intelekto negalią turinčių asmenų sporto, studentų sporto“. Motyvai buvo išdėstyti siūlomame Įstatymo projekto 1 straipsnio 4 punkto pakeitime |
Pritarti |
Siūloma pritarti Nacionalinės sporto federacijų asociacijos pasiūlymams ir intelekto negalią turinčių asmenų sporto bei studentų sporto nepriskirti aukšto meistriškumo sportui. ŠMSM nuomonei nepritartina. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. komentarą dėl 1 str. 4 d. |
43. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
8 |
|
|
Siūlome Įstatymo projekto 8 straipsnio 4 punkte išbraukti žodžius „specialiosios olimpiados“. |
Pritarti |
Siūloma pritarti Nacionalinės sporto federacijų asociacijos pasiūlymams ir intelekto negalią turinčių asmenų sporto bei studentų sporto nepriskirti aukšto meistriškumo sportui. ŠMSM nuomonei nepritartina. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. komentarą dėl specialiosios olimpiados judėjimo. |
44. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
8 |
|
|
Siūlome Įstatymo projekto 8 straipsnio 8 punktą išdėstyti taip: Lietuvos Respublikos Vyriausybė tvirtina tarptautinių sporto varžybų projektų finansavimo valstybės biudžeto lėšomis vertinimo specialiuosius kriterijus. Švietimo, mokslo ir sporto ministras detalizuoja šio straipsnio 7 dalyje nurodytus bendruosius vertinimo kriterijus, nustato tarptautinių sporto varžybų projektų administravimo išlaidoms skiriamų lėšų dydį. Valstybės biudžeto lėšomis finansuojamiems tarptautinių sporto varžybų projektams švietimo, mokslo ir sporto ministras gali nustatyti bendrojo finansavimo dydį (nuo skirtų valstybės biudžeto lėšų sumos) iš projekto vykdytojo nuosavų ar kitų šaltinių. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. pirmesnį komentarą. Vyriausybės bendra pozicija visose srityse – deleguoti funkcijas ministrams pagal kompetenciją. |
45. |
Nacionalinė sporto federacijų asociacija 2021-06-04 |
11 |
|
|
Siūlome Įstatymo projekto 11 straipsnio redakciją išdėstyti taip: „3. Savivaldybių biudžetų lėšomis finansuojamų sportininkų rengimo įstaigų ir organizacijų veiklos reglamentavimo rekomendacijas tvirtina švietimo, mokslo ir sporto ministras, atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatytus prioritetus.“
|
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Žr. pirmesnį komentarą. Vyriausybės bendra pozicija visose srityse – deleguoti funkcijas ministrams pagal kompetenciją. |
46. |
Lietuvos techninio sporto federacijų asociacija 2021-06-07 |
1 |
|
|
Susipažinę su Sporto įstatymo Nr. I-1151 2, 3, 5, 7, 10, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 24 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektu (toliau – Projektas), teikiame šias pastabas: 1. Projektu numatoma keisti Sporto įstatymo 2 straipsnį įtraukiant naują sąvoką „sporto bazė“ (21 dalis), kuri suprantama kaip „statinys ar jo dalis, kurioje leidžiama fizinio aktyvumo ar aukšto meistriškumo sporto veikla“. Atkreiptinas dėmesys, kad pagal Statybos įstatymo 2 straipsnio 84 dalį, statinys – „nekilnojamasis daiktas (pastatas arba inžinerinis statinys), turintis laikančiąsias konstrukcijas, kurios visos (ar jų dalis) sumontuotos statybos vietoje atliekant statybos darbus“. Tokiu būdu apribojamos galimybės gauti/ skirti finansavimą sporto bazių pagerinimo projektams, kurie gali būti susiję ne su (ne tik su) konkrečių statinių atnaujinimu/ pagerinimu, tačiau su sporto bazės plačiąja prasme – lenktynių trasos, aerodromo, lauko aikštelės atnaujinimu/ pagerinimu. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Sporto bazės sąvoka nėra siaurinama, apima ir lenktynių trasas, lauko aikšteles ir pan. Sąvoką pateikė VšĮ Centrinė projektų valdymo agentūra, suderinta su Aplinkos ministerija. Pagal aplinkos ministro patvirtintą statybos techninį reglamentą STR 1.01.03:2017 „Statinių klasifikavimas“ statiniu yra ir sporto paskirties inžineriniai statiniai − sporto aikštynai, naudojami žaidimams atvirame ore (futbolui, krepšiniui, beisbolui, regbiui, vandens sportui ir panašiai), mašinų, dviračių ar arklių lenktynių keliai ir kiti inžineriniai statiniai, kurie nėra pastatai. |
47. |
Lietuvos techninio sporto federacijų asociacija 2021-06-07 |
5 |
|
|
2. Projektu numatoma papildyti Sporto įstatymo 10 straipsnį 2 dalimi numatant, kad „Sporto šakų federacijos, įgyvendinančios aukšto meistriškumo sporto programas, privalo sudaryti sporto veiklos sutartis su sportininkais, kurie rengiami įgyvendinant aukšto meistriškumo sporto programas ir (ar) gauna valstybės stipendiją.“ Manome, kad šis reikalavimas perteklinis tų federacijų, sportininkų atžvilgiu, kurie rengiami aukšto meistriškumo varžyboms, bet skiriamų valstybės biudžeto lėšų dalis sudaro nereikšmingą dalį. Siūlome arba sportinės veiklos sutarties sudarymą sieti su abiem 10 straipsnio 2 dalyje numatytais kriterijais (sportininkai rengiami įgyvendinant aukšto meistriškumo sporto programas ir gauna valstybės stipendiją (eliminuoti alternatyvą „ar“) arba patikslinti nuostatą numatant, nuo kokio dydžio skiriamo finansavimo konkretaus sportininko rengimui, tokios sutartys turi būti sudaromos. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Reikalavimas keliamas tik dėl tų sportininkų, kuriems yra skiriamos valstybės lėšos. Tokiu būdu bus užtikrinta, kad su sportininkais bus sudarytos sporto veiklos sutartys ir aptartos visos būtinos sąlygos. |
48. |
Lietuvos techninio sporto federacijų asociacija 2021-06-07 |
12 |
|
|
3. Nepritariame Projekte numatytam sportininkams skiriamų stipendijų dydžių didinimui, nes stipendijas gauna išskirtinė grupė sportininkų – olimpinių ir parolimpinių sporto šakų sportininkai. Tokie pakeitimai tik dar labiau sustiprina argumentus dėl privilegijuotos padėties olimpinėms sporto šakoms kūrimo ir kitų sporto šakų diskriminavimo. |
Pritarti iš dalies |
Pritartina ŠMSM nuomonei ir Pasiūlymui. ŠMSM nuomonė: Pritarti iš dalies. Teikiamu Pasiūlymu siūloma atidėti ir nekeisti valstybės stipendijų dydžių, siekiant sistemiškai juos peržiūrėti, atsižvelgiant į priimtus įstatymų, susijusių su loterijų ir lošimų mokesčiais, pakeitimus. Šiuo metu pagal nustatytą teisinį reglamentavimą valstybės stipendija skiriama už reikšmingus valstybei pasiekimus – lėšas siūloma koncentruoti Lietuvą labiausiai garsinančioms, strategiškai išvystytoms sporto šakoms. Pastebėtina, kad tokios nuostatos nėra diskriminacinės. Sporto įstatymo 22 str. nustato, kad valstybė užtikrina lygiateisiškumo principo įgyvendinimą ir skatina sportininkus už pasiektus sporto laimėjimus, atsižvelgdama į skirtingą atrankos varžybų, kvotų šalims sistemą, varžybų rangą, šalių ir dalyvių skaičių sporto varžybose. Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas 2010-12-27 sprendime Nr. A-438-1155/2010 pažymėjo, kad asmenų lygybės principas nepaneigia to, kad įstatyme gali būti nustatytas nevienodas teisinis reguliavimas tam tikrų asmenų kategorijų, esančių skirtingose padėtyse, atžvilgiu (Konstitucinio Teismo 2002-04-23, 2003-07-04, 2003-12-03, 2007-09-26 nutarimai). Socialinio gyvenimo įvairovė gali lemti teisinio reguliavimo būdą ir turinį (Konstitucinio Teismo 2003-07-04 nutarimas). Tačiau konstitucinis visų asmenų lygybės principas būtų pažeistas, jeigu tam tikra grupė asmenų, kuriems yra skiriama teisės norma, palyginti su kitais tos pačios normos adresatais, būtų kitaip traktuojama, nors tarp tų grupių nėra tokio pobūdžio ir tokios apimties skirtumų, kad toks nevienodas traktavimas būtų objektyviai pateisinamas (Konstitucinio Teismo 1996-11-20, 2003-12-30, 2004-12-13, 2007-09-26 nutarimai). Vertinant, ar pagrįstai yra nustatytas skirtingas reguliavimas, būtina atsižvelgti į konkrečias teisines aplinkybes. Pirmiausia turi būti įvertinti asmenų ir objektų, kuriems taikomas skirtingas teisinis reguliavimas, teisinės padėties skirtumai (Konstitucinio Teismo 1996-02-28, 1997-11-13, 2003-07-04 nutarimai). Konkrečios teisės normos atitiktį Konstitucijos 29 straipsniui galima įvertinti tik atsižvelgus į visas turinčias reikšmės aplinkybes (Konstitucinio Teismo 2003-07-04 nutarimas). Kaip matyti iš Konstitucinio Teismo jurisprudencijos, Konstitucijos 29 straipsnio nuostatos nėra pažeidžiamos, jei įstatyme nustatytos sąlygos skiriasi pagal teisinio reguliavimo objekto, o ne teisės subjekto požymius (pvz., Konstitucinio Teismo 2001-04-02 nutarimas). |
49. |
Lietuvos techninio sporto federacijų asociacija 2021-06-07 |
1, 8 |
|
|
4. Siūlome Projektu atsisakyti sporto šakų skirstymo į strategines ir ne strategines. Atkreiptinas dėmesys, kad tokiu skirstymu sukuriama diskriminacinė nurodytų sporto šakų padėtis, kuri nepagrįsta objektyviais kriterijais (pvz., sporto šaką atstovaujančių sportininkų pasiekimais, sporto šakos populiarumu (sportininkų skaičiumi), sukuriama pridėtine verte visuomenei ir pan.). Nors Projektu numatoma pakeisti sporto šakos priskyrimo strateginei kriterijus nustatančią instituciją (ne Vyriausybė, o Švietimo, mokslo ir sporto ministerija), tačiau tai problemos iš esmės nesprendžia. Seimo kanceliarijoje GAUTA 2021-06-07 Nr. G-2021-6570 Pažymime, kad nuo 2011 m.1 iki šių dienų, strateginėmis sporto šakomis pripažįstamos tik olimpinės sporto šakos. Taip pat ir aktualioje 2019-04-30 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo Nr. 435 „Dėl strateginių sporto šakų kriterijų 2019-2021 metams nustatymo“ 1 punkte numatyta, kad „2019- 2021 sporto šaka laikoma strategine sporto šaka, jeigu ji yra įtraukta į olimpinių žaidynių programą “. Šis objektyviai nepagrįstas sporto šakų skirstymas lemia diskriminacinį sporto šakų finansavimą (didesnį strateginių sporto šakų finansavimą). Strateginėms sporto šakoms tenka dvigubas pranašumas, nes pastarosios yra geresnėje padėtyje dėl to, kad yra olimpinės, tačiau dėl jų priskyrimo strateginėms, jų veiklos rezultatai dauginami iš aukštesnių koeficientų. Nepritarus siūlymui eliminuoti strateginių sporto šakų kategoriją iš Sporto įstatymo, prašome sporto šakų priskyrimo strateginėms sporto šakoms kriterijus išdiskutuoti su suinteresuotais subjektais (įskaitant sporto bendruomenę) ir juos įtvirtinti Sporto įstatyme (kaip kad ir fizinio aktyvumo projektų, sporto bazių pagerinimo projektų atrinkimo kriterijai). |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Švietimo, mokslo ir sporto ministrės sudaryta darbo grupėje dėl aukšto meistriškumo sporto sistemos tobulinimo apsispręsta dėl strateginių sporto šakų išskyrimo. Taip pat žr. pirmesnį komentarą ir teismų išaiškinimą dėl nediskriminavimo – įstatyme gali būti nustatytas nevienodas teisinis reguliavimas tam tikrų asmenų kategorijų, esančių skirtingose padėtyse, atžvilgiu ir tai nėra laikoma diskriminacija. Kriterijus numatoma sieti su sporto šakos populiarumu, masiškumu, sporto šakos federacijos organizaciniais gebėjimais ir pan. (šiuo metu planuojama sporto šakų plėtra ar jos perspektyvos nėra vertinamos). Tokie strateginių sporto šakų kriterijai leistų valstybės biudžeto lėšas koncentruoti svarbiausioms, Lietuvą labiausiai garsinančioms, strategiškai išvystytoms sporto šakoms. |
50. |
Lietuvos techninio sporto federacijų asociacija 2021-06-07 |
9 |
|
|
5. Pakartotinai siūlome į Projektą įtraukti Sporto įstatymo 19 straipsnio 1 dalies 4-c punkto, 23 straipsnio 3 dalies pakeitimą, koreguojant nustatytą 16 valstybių kriterijų. Manome, kad valstybių skaičius objektyviai nepagrįstas ir diskriminuoja tas sporto šakas, kurių atitinkamose varžybose dalyvių skaičius (automatiškai ir atstovaujamų valstybių skaičius) ribojamas dėl saugumo ar kitų objektyvių aplinkybių. Pavyzdžiui, pasaulio ralio čempionate dalyvauja 64 sportininkai, bet tik iš 14 valstybių, o Formulės 1 pasaulio čempionato laimėtojas, nepaisant to, kad čempionatas vyksta 23 etapais 21 pasaulio valstybių, nei premijos nei stipendijos negautų, neatneštų savo sporto federacijai nei vieno balo, nes čempionate dalyvauja 20 geriausių pasaulio sportininkų iš 13 pasaulio valstybių. Atsižvelgiant į tai, siūlome valstybių skaičių sumažinti iki 12 ir taip naikinti techninio sporto federacijų bei sportininkų diskriminaciją. |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. 16 valstybių skaičius taikomas atsižvelgiant į tai, kad tai yra minimalus pasaulyje išplėtotų sporto šakų svarbiausių varžybų (pasaulio, Europos čempionatų) finalinio etapo dalyvių skaičius, tiek individualiose, tiek komandinėse, tiek ir komandinių sporto žaidimų rungtyse. Toks reikalavimas dėl 16 valstybių taikomas apie 10 metų, buvo nustatytas iki Sporto įstatymo galiojusiame Vyriausybės nutarime. Neolimpinės sporto šakos ar olimpinių sporto šakų neolimpinės rungtys – nėra populiarios ir pasaulyje menkai išplėtotos, jose, lyginant su olimpinėmis sporto šakomis, ne visur yra taikoma atrankos sistema, yra gerokai mažesnė konkurencija, kai kur sportininkai atstovauja save, o ne valstybę (pvz., kai kuriose techninėse sporto šakose sportininkai savarankiškai registruoja save, o ne valstybę), todėl sportininkai gali lengviau laimėti medalius, iš vienų varžybų atsivežti net po keliolika medalių (alyš, kyokushin ir kt.) ir neolimpinių sporto šakų sportininkams premijų būtų skirta keliskart daugiau nei olimpinių sporto šakų sportininkams (pvz., galima kelti klausimą, jei pasaulio čempionate nedalyvauja bent 16 valstybių, ar tai tikrai pasaulio čempionatas). Toks reguliavimas Sporto įstatyme nustatytas atsižvelgiant į skirtumus tarp olimpinių ir neopimpinių sporto šakų. Priešingu atveju būtų diskriminuojamos olimpinės sporto šakos, kuriose yra taikoma atrankos sistema, didelė konkurencija ir kuriose iškovoti medalį yra nepalyginamai sunkiau. Šiuo atveju neolimpinių ir olipinių sporto šakų padėtis iš esmės skiriasi, todėl toks nustatytas reguliavimas neolipinėms sporto šakoms nelaikytinas diskriminacija. Detaliau žr. komentarą dėl teismo išaiškinimo dėl diskriminacijos – įstatyme gali būti nustatytas nevienodas teisinis reguliavimas tam tikrų asmenų kategorijų, esančių skirtingose padėtyse, atžvilgiu ir tai nėra laikoma diskriminacija. |
51. |
Lietuvos techninio sporto federacijų asociacija 2021-06-07 |
|
|
|
6. Siūlome papildyti Sporto įstatymo 11 straipsnio 3 dalį 4 punktu ir jį išdėstyti taip: 4) asmuo, atitinkantis nacionalinės arba tarptautinės technikos sporto šakos federacijos nustatytus instruktoriaus kvalifikacinius reikalavimus, baigęs mokymus pagal nacionalinės arba tarptautinės technikos sporto šakos federacijos instruktoriaus rengimo programą ir kuriam nacionalinės arba tarptautinės techninės sporto šakos federacijos nustatyta tvarka suteikta atitinkama instruktoriaus kvalifikacija. Tokiu būdu būtų iš dalies sprendžiama techninių sporto šakų trenerių, instruktorių nepripažinimo treneriais ir instruktoriais Sporto įstatymo prasme problema. |
Nesvarstyti |
Įstatymo projektu nėra keičiamas su fizinio aktyvumo ir sporto specialistų kvalifikacinius reikalavimus reglamentuojantis Sporto įstatymo 11 str. Komisija jau anksčiau buvo informuota, kad dėl Sporto įstatymo 11 str. pakeitimų bus vykdomos atskiros diskusijos ir derinimai, o klausimas dėl poreikio keisti reglamentavimą bus sprendžiamas ateityje. |
52. |
Saulius Lapienis Europos meistrų žaidynių ir Pasaulio meistrų žaidynių dalyvis 2021-06-07 |
1 |
|
|
Gerbiami Seimo nariai, Švietimo ir mokslo komiteto ir Jaunimo ir sporto reikalų komisijos nariai, Jūs šiandien svarstysite kai kurių Sporto įstatymo straipsnių pakeitimus. Pateiktoje naujoje Sporto įstatymo 2 straipsnio 4 ir 9 punktų redakcijoje Projekto rengėjai įterpė išlygą “išskyrus veteranų amžiaus grupę“. Atkreiptinas dėmesys, kad pagal siūlomą išlygą
sukuriamas precedentas diskriminuojamiems vienos amžiaus grupės asmenų
ribojimams įteisinti. Tokia išlyga pažeidžia Lietuvos Respublikos |
Nepritarti |
Pritartina ŠMSM nuomonei. ŠMSM nuomonė: Nepritarti. Detaliau žr. komentarą dėl teismo išaiškinimo dėl diskriminacijos – įstatyme gali būti nustatytas nevienodas teisinis reguliavimas tam tikrų asmenų kategorijų, esančių skirtingose padėtyse, atžvilgiu ir tai nėra laikoma diskriminacija. Diskriminacija būtų laikoma, jei toje pačioje esantiems asmenims, būtų taikomas skirtingas reguliavimas. Šiuo atveju veteranų amžiaus sportininkų ir sportininkų, dalyvaujančių aukščiausio rango aukšto meistriškumo sporto varžybose, padėtis iš esmės skiriasi, taip pat skiriasi ir pasiekto leimėjimo reikšmė valstybei. Veteranų sportas yra reikšmingas, tačiau pagrindines valstybės lėšas siūloma koncentruoti svarbiausioms aukšto meistriškumo sporto varžyboms, aukščiausius laimėjimus pasiekusiems sportininkams, jaunimui. |
4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai: negauta.
5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:
6. Komisijos sprendimas ir pasiūlymai: pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, asociacijų ir Seimo narių grupės pasiūlymus, kuriems komisija pritarė.
7. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
8. Komisijos paskirti pranešėjai: V. Alekna.
Komisijos pirmininkas Virgilijus Alekna
Seimo kanceliarijos patarėja Jurgita Petniūnaitė