Projektas

LIETUVOS RESPUBLIKOS

Buhalterinės APSKAITOS

ĮSTATYMAS

2001 m. d. Nr.

Vilnius

PIRMASIS SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis. Įstatymo paskirtis ir taikymas

1. Šis įstatymas nustato ribotos ir neribotos civilinės atsakomybės juridinių asmenų, ūkininkų ūkių, notarų ir advokatų (toliau - ūkio subjektai) turto, savininkų nuosavybės, įsipareigojimų, ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių buhalterinę apskaitą, apskaitos tvarkymo organizavimą.

2. Ribotos civilinės atsakomybės juridiniai asmenys, besiverčiantys nekomercine veikla, ūkininkų ūkiai, notarai ir advokatai apskaitą tvarko pagal šį įstatymą ir kitus Lietuvos Respublikos teisės aktus.

3. Lietuvos banko ir kitų kredito įstaigų finansinės apskaitos tvarkymą ir organizavimą reglamentuoja šis įstatymas, jeigu Lietuvos Respublikos Lietuvos banko įstatymas nenustato kitaip.

2 straipsnis. Pagrindinės šio įstatymo sąvokos

1. Apskaitos dokumentas – popierinis arba elektroninis liudijimas (įrodymas), patvirtinantis ūkinę operaciją arba ūkinį įvykį ir turintis rekvizitus, leidžiančius nustatyti ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio tapatybę.

2. Apskaitos registras (toliau - registras) - suvestinė, kurioje apskaitos dokumentų pagrindu daromi įrašai apie ūkines operacijas ir ūkinius įvykius ir apibendrinami jų duomenys.

3. Buhalteris – asmuo, tvarkantis ūkio subjekto apskaitą.

4. Buhalterinė apskaita (toliau - apskaita) - ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių registravimo, grupavimo ir apibendrinimo pinigine išraiška sistema, siekiant gauti informaciją ekonominiams sprendimams priimti ir (arba) finansinei atskaitomybei sudaryti.

5. Buhalterinė sąskaita (toliau - sąskaita) – informacijos kaupimo ir grupavimo būdas ūkio subjekto turtui, savininkų nuosavybei, įsipareigojimams, pajamoms ir sąnaudoms nustatyti per ataskaitinį laikotarpį.

6. Dvejybinis įrašas - ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių registravimo būdas, kai kiekvienos ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio vertinė išraiška įrašoma į sąskaitos (sąskaitų) debetą, o jai lygi suma – į kitos sąskaitos (sąskaitų) kreditą.

7. Įsipareigojimas – prievolė, atsirandanti dėl įvykusių ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių, už kuriuos ūkio subjektas privalės ateityje atsiskaityti turtu, ir kurių apimtys gali būti objektyviai išmatuotos, taip pat kurių žinomos įvykdymo datos.

8. Nacionaliniai apskaitos standartai – ūkio subjekto turto, savininkų nuosavybės ir įsipareigojimų vertinimo, pajamų ir sąnaudų pripažinimo ir registravimo apskaitoje taisyklės, parengtos pagal Europos Bendrijos Tarybos direktyvas ir Tarptautinius apskaitos standartus bei suderintos su Lietuvos Respublikoje galiojančiais teisės aktais. Nacionaliniai apskaitos standartai apima Nacionalinius biudžetinių įstaigų apskaitos standartus ir Nacionalinius verslo apskaitos standartus.

9. Paprastasis įrašas – ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių registravimo būdas, nedarant dvejybinio įrašo.

10. Pajamos – ūkio subjekto ekonominės naudos padidėjimas per ataskaitinį laikotarpį, pasireiškiantis turto padidėjimu arba įsipareigojimų sumažėjimu, dėl kurių padidėja savininkų nuosavybė, išskyrus papildomus savininkų įnašus.

11.	Pinigų apskaitos dokumentas – apskaitos dokumentas, kuriame fiksuojama grynųjų pinigų mokėjimo ar lėšų pervedimo ūkinė operacija, kuria įvykdomas vieno ūkio subjekto piniginis įsipareigojimas kitam ūkio subjektui.

12. Sąnaudos – ūkio subjekto ekonominės naudos sumažėjimas per ataskaitinį laikotarpį dėl turto sunaudojimo, turto pardavimo, netekimo, turto vertės sumažėjimo bei įsipareigojimų prisiėmimo, dėl kurių sumažėja savininkų nuosavybė, išskyrus jos paskirstymą.

13. Sąskaitų planas – sąskaitų visuma, kompleksiškai atspindinti ūkio subjekto turtą, įsipareigojimus, savininkų nuosavybę, pajamas ir sąnaudas.

14. Savininkų nuosavybė – ūkio subjekto turto dalis, likusi iš viso turto atėmus visus įsipareigojimus.

15. Supaprastinta apskaita – apskaita, tvarkoma darant paprastąjį įrašą.

16. Tarptautiniai apskaitos standartai – Tarptautinio apskaitos standartų komiteto parengtos ir paskelbtos rekomendacinio pobūdžio ūkio subjektų turto, savininkų nuosavybės ir įsipareigojimų vertinimo, pajamų ir sąnaudų pripažinimo ir registravimo apskaitoje taisyklės, kurias naudojant parengiama finansinė atskaitomybė

17. Turtas – materialusis, nematerialusis ir finansinis turtas, kurį valdo ir naudoja ir (arba) kuriuo disponuoja ūkio subjektas ir kurį naudojant ateityje tikimasi gauti ekonominės naudos.

18. Ūkinis įvykis – nuo ūkio subjekto nepriklausantis faktas, keičiantis turto ir (arba) savininkų nuosavybės bei įsipareigojimų dydį ir (arba) struktūrą.

19. Ūkinė operacija – ūkio subjekto veikla, keičianti turto ir (arba) savininkų nuosavybės bei įsipareigojimų dydį ir (arba) struktūrą.

20. Ūkio subjekto vadovas – ribotos civilinės atsakomybės juridinio asmens administracijos vadovas, o neribotos civilinės atsakomybės juridinio asmens ir ūkininko ūkio, kurie neturi administracijos vadovo – savininkas, taip pat advokatai ir notarai.

21. Valdymo (vidaus) apskaita – informacijos, reikalingos ūkio subjektui valdyti, rinkimas, klasifikavimas, įvertinimas ir pateikimas.

3 straipsnis. Bendrieji apskaitos tvarkymo reikalavimai

1. Apskaita tvarkoma pagal šį įstatymą ir Nacionalinius apskaitos standartus.

2. Bendrą metodinį vadovavimą buhalterinei apskaitai pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, atsižvelgiant į Tarptautinius apskaitos standartus, Nacionalinius apskaitos standartus ir Europos Bendrijos Tarybos direktyvas vykdo Lietuvos Respublikos Vyriausybė.

3. Ūkio subjektai, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į Vertybinių popierių biržos prekybos sąrašus, apskaitą gali tvarkyti pagal Tarptautinius apskaitos standartus.

4. Nacionaliniai verslo apskaitos standartai taikomi ribotos civilinės atsakomybės juridiniams asmenims, savo veikla siekiantiems pelno. Nacionalinius verslo apskaitos standartus rengia viešoji įstaiga Lietuvos Respublikos audito, apskaitos ir turto vertinimo institutas, o tvirtina Lietuvos Respublikos Vyriausybės sudaryta Apskaitos taryba.

5. Nacionaliniai biudžetinių įstaigų apskaitos standartai taikomi biudžetinėms įstaigoms. Nacionalinius biudžetinių įstaigų apskaitos standartus rengia ir tvirtina Finansų ministerija arba jos įgaliota institucija.

4 straipsnis. Reikalavimai apskaitos informacijai

Ūkio subjektai apskaitą tvarko taip, kad apskaitos informacija būtų:

1) tinkama, objektyvi ir palyginama;

2) pateikiama laiku;

3) pakankamai išsami ir naudinga vidaus ir išorės naudotojams.

5 straipsnis. Piniginis matas

1. Apskaita tvarkoma ir apskaitos dokumentai išrašomi Lietuvos Respublikos nacionaline valiuta, o prireikus – ir Lietuvos Respublikos nacionaline valiuta, ir užsienio valiuta.

2. Jeigu ūkiniai įvykiai ir ūkinės operacijos Lietuvos Respublikos teisės aktų nustatyta tvarka atliekamos užsienio valiuta, ji apskaitoje perskaičiuojama į Lietuvos Respublikos nacionalinę valiutą Lietuvos banko nustatytu Lietuvos Respublikos nacionalinės valiutos ir užsienio valiutos santykiu, galiojančiu ūkinio įvykio arba ūkinės operacijos atlikimo dieną.

ANTRASIS SKIRSNIS

APSKAITOS ORGANIZAVIMAS

6 straipsnis. Apskaitos tvarkymo sistema

1. Apskaitos sistemą lemia ūkio subjekto rūšis, dydis, veiklos pobūdis ir nuosavybės forma.

2. Apskaita turi apimti visas ūkines operacijas ir ūkinius įvykius, susijusius su turto, savininkų nuosavybės, įsipareigojimų dydžio arba struktūros pasikeitimu.

3. Ūkio subjektai, tvarkydami apskaitą, daro dvejybinį įrašą. Neribotos civilinės atsakomybės juridiniai asmenys, kurie nėra pridėtinės vertės mokesčio mokėtojai ir neturi samdomų darbuotojų ataskaitiniais ir praėjusiais ataskaitiniais laikotarpiais, gali pasirinkti supaprastintą apskaitą.

4. Ūkininkų ūkiai patys gali pasirinkti supaprastintą apskaitą.

5. Apskaitos dokumentai išrašomi, apskaitos registrai sudaromi valstybine kalba, o prireikus – ir valstybine, ir užsienio kalba. Gauti dokumentai, kurie išrašyti užsienio kalba, prireikus turi būti išversti į lietuvių kalbą.

7 straipsnis. Sąskaitų planas

1. Pavyzdinį sąskaitų planą parengia Finansų ministerija arba jos įgaliota institucija.

2. Ūkio subjektas sudaro individualų sąskaitų planą, kurį tvirtina ūkio subjekto vadovas.

8 straipsnis. Valdymo (vidaus) apskaita

Valdymo (vidaus) apskaitos sistemą ūkio subjektai pasirenka savarankiškai.

9 straipsnis. Apskaitos politika

1. Apskaitos politika - bendrieji apskaitos principai, apskaitos būdai ir taisyklės, naudojami ūkio subjekto apskaitai tvarkyti ir finansinei atskaitomybei sudaryti bei pateikti.

2. Ūkio subjekto vadovas turi parinkti ir taikyti apskaitos politiką, atsižvelgdamas į konkrečias sąlygas, verslo pobūdį ir Nacionalinius apskaitos standartus.

10 straipsnis. Apskaitos tvarkymas

1. Ūkio subjektų apskaita gali būti tvarkoma:

1) įkūrus apskaitos tarnybą (struktūrinį padalinį) arba įsteigus vyriausiojo finansininko (buhalterio) pareigybę;

2) pagal sutartį naudojantis apskaitos paslaugas teikiančių įmonių paslaugomis;

3) paties savininko. Ši nuostata taikoma neribotos civilinės atsakomybės juridiniams asmenims, turintiems vieną savininką, ir notarams bei advokatams. Ūkininko ūkio apskaitą gali tvarkyti ūkininkas arba ūkio nariai.

2. Valstybės ir savivaldybės institucijų, įstaigų ir įmonių apskaita tvarkoma šio straipsnio 1 dalies 1 punkte nustatyta tvarka.

11 straipsnis. Vyriausiojo finansininko (buhalterio) ir apskaitą tvarkančios įmonės atsakomybė

1. Vyriausiasis finansininkas (buhalteris) ir apskaitą tvarkanti įmonė, tvarkydami apskaitą, atsako už buhalterinių įrašų teisingumą ir finansinės atskaitomybės pateikimą laiku.

2. Vyriausiojo finansininko (buhalterio) atsakomybė nustatoma darbo sutartyje (įsakyme) ir (arba) jo pareiginiuose nuostatuose (pareigybės aprašyme).

3. Apskaitą tvarkančios įmonės atsakomybė nustatoma rašytinėje sutartyje, sudarytoje su užsakovu.

TREČIASIS SKIRSNIS

APSKAITOS DOKUMENTAI IR REGISTRAI.

KLAIDŲ TAISYMAS

12 straipsnis. Ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių įforminimas ir registravimas

1. Visos ūkinės operacijos ir ūkiniai įvykiai turi būti pagrįsti apskaitos dokumentais, išskyrus šio straipsnio 2 dalyje numatytą atvejį. Apskaitos dokumentai išrašomi ūkinės operacijos ir ūkinio įvykio metu arba jiems pasibaigus arba įvykus.

2. Ūkinės operacijos ir ūkiniai įvykiai, kurie negali būti pagrįsti apskaitos dokumentais, pagrindžiami su jais susijusių ūkinių operacijų ir ūkinių įvykių apskaitos dokumentais.

3. Nuolatinių ir ilgalaikių paslaugų ūkinių operacijų (energijos, dujų, ryšių, nuomos ir kitų pagal sutartis) apskaitos dokumentai už praėjusį laikotarpį, ne ilgesnį negu vienas mėnuo, išrašomi ir pateikiami (išsiunčiami) paslaugos gavėjui ne vėliau kaip iki kito mėnesio 10 dienos.

4. Apskaitos registruose duomenys apie ūkines operacijas ir ūkinius įvykius užregistruojami ne vėliau kaip iki kito mėnesio 30 dienos.

13 straipsnis. Apskaitos dokumentų rekvizitai

1. Privalomi šie apskaitos dokumentų rekvizitai:

1)	apskaitos dokumento pavadinimas;

2)	ūkio subjekto, surašiusio apskaitos dokumentą, pavadinimas;

3)	apskaitos dokumento surašymo data;

4)	ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio turinys;

5) ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio rezultatas pinigine ir (arba) kiekybine išraiška. Jeigu ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio rezultatas parodytas kiekybine išraiška, turi būti nurodyti matavimo vienetai;

6) asmens (-ų), kuris (-ie) turi teisę išrašyti ir pasirašyti arba tik pasirašyti apskaitos dokumentus, vardas (-ai) arba vardo raidė (-ės), pavardė (-ės), parašas (-ai) ir pareigos.

2. Kituose teisės aktuose atskiroms apskaitos dokumentų rūšims gali būti nustatyti papildomi privalomi rekvizitai.

3. Įrašai į apskaitos registrus daromi tik pagal apskaitos dokumentus, turinčius šio straipsnio 1 ir 2 dalyse išvardintus rekvizitus.

4. Tais atvejais, kai ūkinė operacija arba ūkinis įvykis yra įvykusi, bet nėra gautas ją patvirtinantis apskaitos dokumentas, surašomas laisvos formos apskaitos dokumentas, nustatantis ūkinės operacijos arba ūkinio įvykio tapatybę, kurį pasirašo asmenys, turintys teisę išrašyti ir pasirašyti arba tik pasirašyti apskaitos dokumentus.

14 straipsnis. Apskaitos dokumentų pasirašymas

1. Ūkio subjekto vadovas patvirtina asmenų, kurie turi teisę išrašyti ir pasirašyti arba tik pasirašyti apskaitos dokumentus, sąrašą ir jų parašų pavyzdžius. Apskaitos dokumentai pasirašomi asmeniškai arba Elektroninio parašo įstatymo nustatyta tvarka. Tais atvejais, kai pagal sutartį apskaitą tvarko įmonė, dokumentų pasirašymo tvarka nustatoma sutartyje, sudarytoje su užsakovu.

2. Už apskaitos dokumentų išrašymą laiku ir teisingai, už juose esančių duomenų tikrumą ir ūkinių operacijų teisėtumą atsako asmenys, išrašiusieji ir pasirašiusieji apskaitos dokumentus.

15 straipsnis. Apskaitos dokumentai, patikslinantys anksčiau įvykusią ūkinę operaciją arba ūkinį įvykį

1. Prekių nukainojimo, pardavimo su nuolaida, apyvartos nuolaidos suteikimo atvejais, apskaitos dokumentų išrašymo metu padarytų klaidų taisymo, klaidų, pastebėtų po apskaitos dokumentų, kuriais įforminamos pirkimo–pardavimo ūkinės operacijos, išrašymo, taisymo ir kitais atvejais rašomi patikslinantys apskaitos dokumentai. Patikslinantys pinigų apskaitos dokumentai neišrašomi. Patikslinantį apskaitos dokumentą išrašo tas pats ūkio subjektas, kuris išrašė tikslinamą apskaitos dokumentą.

2. Prekių grąžinimo atveju patikslinantį apskaitos dokumentą išrašo grąžinantis prekes ūkio subjektas.

3. Patikslinančiame apskaitos dokumente, be kitų šio įstatymo 13 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų rekvizitų, nurodomas tikslinamo dokumento pavadinimas ir jo išrašymo data. Apyvartos nuolaidos suteikimo atvejais išrašytame patikslinančiame apskaitos dokumente nurodomas laikotarpis ir to laikotarpio apyvartos suma, nuo kurios teikiama nuolaida, nenurodant tikslinamo dokumento pavadinimo ir jo išrašymo datos.

16 straipsnis. Apskaitos registrai

1. Duomenys apie ūkines operacijas ir ūkinius įvykius apibendrinami apskaitos registruose.

2. Apskaitos registrų formą, turinį ir skaičių nusistato ūkio subjektas priklausomai nuo jam reikalingos informacijos poreikio, pobūdžio, detalumo.

3. Apskaitos registruose ūkinės operacijos ir ūkiniai įvykiai registruojami pagal apskaitos dokumentus chronologine, sistemine, chronologine-sistemine arba kita tvarka. Apskaitos registrą pasirašo jį užpildęs asmuo.

4. Apskaitos registrai gali būti pildomi rašytinėmis priemonėmis arba sudaromi kompiuteriniu būdu. Apskaitos duomenis kompiuterinėse laikmenose galima saugoti tik esant atspausdintiems registrams. Finansinių metų pabaigoje apskaitos registrai susiuvami (įrišami), jų lapai sunumeruojami, paskutiniame lape nurodomas lapų skaičius.

17 straipsnis. Finansinė atskaitomybė

Finansinė atskaitomybė sudaroma pagal sąskaitų duomenis Lietuvos Respublikos finansinės atskaitomybės įstatymo ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka.

18 straipsnis. Klaidų taisymas

1. Pinigų apskaitos dokumentus taisyti draudžiama. Padarius klaidą, pinigų apskaitos dokumentas anuliuojamas ir išrašomas naujas.

2. Visuose apskaitos dokumentuose draudžiama taisyti dokumento išrašymo datą.

3. Apskaitos dokumentuose galima taisyti kiekį, sumą ir tekstą, išskyrus šio straipsnio 1 dalyje numatytą atvejį ir jei kiti teisės aktai nenustato kitaip. Klaidingi įrašai taisomi perbraukiant klaidingą tekstą arba skaičių taip, kad galima būtų juos perskaityti, ir įrašant teisingą tekstą arba skaičių. Šalia ištaisyto įrašo pasirašo taisomą dokumentą pasirašę asmenys, nurodoma taisymo data. Tokie taisymai daromi tik dokumento išrašymo momentu.

4. Klaidos apskaitos registruose, pastebėtos iki finansinių metų atskaitomybės sudarymo, gali būti taisomos perbraukiant klaidingą tekstą arba skaičių taip, kad būtų galima juos perskaityti, ir įrašant tikrą skaičių arba tekstą arba taisomos surašant buhalterinę pažymą. Klaidos apskaitos registruose, pastebėtos po finansinės atskaitomybės sudarymo, taisomos tik surašant buhalterinę pažymą.

KETVIRTASIS SKIRSNIS

APSKAITOS DOKUMENTŲ IR REGISTRŲ SAUGOJIMAS

19 straipsnis. Apskaitos dokumentų, registrų ir finansinės atskaitomybės saugojimo tvarka

1. Apskaitos dokumentai ir registrai iki finansinės atskaitomybės patvirtinimo saugomi ūkio subjektų vadovų nustatyta tvarka, užtikrinančia dokumentų saugumą.

2. Patvirtinus finansinę atskaitomybę, apskaitos dokumentai ir apskaitos registrai saugomi ūkio subjektų vadovų nustatyta tvarka, laikantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatytų dokumentų saugojimo terminų.

3. Likviduotų ūkio subjektų apskaitos dokumentai ir apskaitos registrai saugomi Lietuvos Respublikos archyvų įstatymo nustatyta tvarka.

4. Pasikeitus ūkio subjekto administracijos vadovui, apskaitos dokumentus, registrus ir finansinę atskaitomybę perima paskirtas naujas ūkio subjekto administracijos vadovas.

5. Ūkio subjektų, perduodančių apskaitos dokumentus valstybiniam saugojimui, finansinė atskaitomybė saugoma nuolat, o ūkio subjektų, neperduodančių dokumentų valstybiniam saugojimui, finansinė atskaitomybė saugoma 15 metų.

20 straipsnis. Apskaitos dokumentų dingimo ir paėmimo įforminimas

1. Dingus (arba sugadinus) apskaitos dokumentams, registrams, juos praradęs (sugadinęs) darbuotojas rašo ūkio subjekto vadovui pasiaiškinimą. Ūkio subjekto vadovas priima sprendimą dėl jų atkūrimo Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatyta tvarka.

2. Valstybės institucijos ir įstaigos, turinčios teisės aktų nustatyta tvarka teisę paimti ūkio subjektų apskaitos dokumentus, gali juos paimti (laikinai – iki 30 dienų) tik dalyvaujant ūkio subjekto vadovui (arba jo įgaliotam asmeniui) surašiusios dokumentų paėmimo protokolą ir palikusios paimamų apskaitos dokumentų kopijas. Jei nėra galimybės palikti kopijų, surašomi visi paimtųjų apskaitos dokumentų rekvizitai.

PENKTASIS SKIRSNIS

ATSAKOMYBĖ UŽ APSKAITOS ORGANIZAVIMĄ IR APSKAITOS DOKUMENTŲ IŠSAUGOJIMĄ IR KOMERCINĖ PASLAPTIS

21 straipsnis. Atsakomybė už apskaitos organizavimą ir apskaitos dokumentų išsaugojimą

1.Už apskaitos organizavimą pagal šio įstatymo reikalavimus atsako ūkio subjekto vadovas.

2. Už apskaitos dokumentų išsaugojimą atsako ūkio subjekto vadovas.

22 straipsnis. Komercinė paslaptis

1. Finansinė atskaitomybė nėra komercinė paslaptis.

2. Apskaitos informacija, kuri nerodoma finansinėje atskaitomybėje, neskelbiama.

ŠEŠTASIS SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

23 straipsnis. Atsakomybė

Asmenys, pažeidę šio įstatymo reikalavimus, atsako Lietuvos Respublikos įstatymų nustatyta tvarka.

24 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas

1. Šis įstatymas įsigalioja nuo 2002 m. sausio 1 dienos.

2. Įsigaliojus šiam įstatymui, netenka galios:

1) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymas (Žin., 1992, Nr. 20 - 588);

2) Lietuvos Respublikos įstatymas “Dėl Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo pakeitimo ir papildymo” (Žin., 1995, Nr. 83 - 1882);

3) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo 9, 10, 20 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymas (Žin., 1996, Nr. 18 - 463);

4) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo 9, 10 ir 20 straipsnių pakeitimo įstatymas (Žin., 1996, Nr. 64 - 1509);

5) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo 9, 10 ir 20 straipsnių pakeitimo įstatymas (Žin., 1996, Nr. 126 - 2949);

6) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo 9 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymas (Žin., 1997, Nr. 64 - 1509);

7) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo 1, 2, 9, 10, 16, 17, 21 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymas (Žin., 1998, Nr. 68 - 1981);

8) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymas (Žin., 1999, Nr. 90 - 2644);

9) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo 1 straipsnio papildymo įstatymas (Žin., 1999, Nr. 108 - 3130);

10) Lietuvos Respublikos buhalterinės apskaitos pagrindų įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymas (Žin., 2000, Nr. 52 - 1488).

3. Iki Nacionalinių apskaitos standartų įsigaliojimo galioja Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Finansų ministerijos teisės aktai, reglamentuojantys buhalterinės apskaitos tvarkymą.

4. Pasiūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei per 3 mėnesius nuo įstatymo priėmimo sudaryti Apskaitos tarybą.

Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą.

RESPUBLIKOS PREZIDENTAS