P r o j e k t a s (2)

(patobulintas variantas, atsižvelgiant į pateiktas pastabas)

Lietuvos Respublikos

SAUGAUS EISMO AUTOMOBILIŲ KELIAIS

įstatymas

2000 m. ………………….. d. Nr. ……

Vilnius

Pirmasis skirsnis

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis. Įstatymo paskirtis ir taikymas

1. Šis įstatymas nustato saugaus eismo automobilių keliais Lietuvos Respublikoje teisinius pagrindus, valstybės institucijų pareigas įgyvendinant eismo saugumo politiką, pagrindines eismo dalyvių, kelių priežiūros institucijų, policijos pareigūnų teises ir pareigas bei pagrindinius reikalavimus transporto priemonėms, susijusius su jų technine būkle, jos patikrinimu, transporto priemonių registravimu, siekiant apsaugoti eismo dalyvių bei kitų asmenų gyvybę, sveikatą ir turtą, gerinti transporto ir pėsčiųjų eismo sąlygas, taip pat mažinti neigiamą motorinių transporto priemonių poveikį aplinkai.

2. Saugaus eismo reikalavimus keliams, jų projektavimui tiesimui ir priežiūrai, kelio statiniams, įrenginiams, techninėms eismo reguliavimo priemonėms, su tuo susijusias kelių savininkų ir kitų institucijų pareigas nustato Lietuvos Respublikos kelių įstatymas.

2 straipsnis. Įstatyme vartojamos sąvokos

1. Atitikties įvertinimas - tai veika, kuria tiesiogiai ar netiesiogiai nustatoma, kiek transporto priemonė atitinka nustatytus reikalavimus.

2. Autoavarija - kelyje įvykęs eismo įvykis, kurio metu, dalyvaujant judančiai transporto priemonei, žuvo ar buvo sužeisti žmonės arba buvo sugadinta arba apgadinta bent viena transporto priemonė, krovinys, kelias, jo statiniai ar bet koks kitas įvykio vietoj buvęs turtas.

3. Automobilis - bet kokia motorinė transporto priemonė važiuojanti keliais ir skirta krovinių ir (ar) keleivių pervežimui arba kitų transporto priemonių vilkimui. Į šią sąvoką neįeina motociklai, traktoriai, savaeigės ir žemės ūkio mašinos.

4. Dviratis - ne mažiau kaip du ratus turinti transporto priemonė, varoma ja važiuojančių asmenų raumenų jėga.

5. Dviračių takas – dviračių ir mopedų eismui skirta kelio dalis, kurioje draudžiamas motorinių transporto priemonių eismas.

6. Eismas – procesas, atsirandantis judant žmonėms ir kroviniams transporto priemonių pagalba arba be jų kelių ribose.

7. Eismo dalyvis - asmuo, dalyvaujantis kelių eisme (vairuotojas, pėsčiasis, keleivis, raitelis, važnyčiotojas, asmenys, dirbantys kelyje).

8. Eismo organizavimas – judėjimo keliais reguliavimo teisinių ir techninių priemonių ir tvarkomųjų veiksmų kompleksas.

9. Eismo tvarka – transporto priemonių, pėsčiųjų, kitų eismo dalyvių judėjimo, sustojimo, stovėjimo tvarka keliuose, numatyta šiame ir kituose Lietuvos Respublikos įstatymuose bei kituose teisės aktuose.

10. Gyvenamoji zona - namų kiemai, aikštės, stovėjimo aikštelės arba kelio dalis taip pat privažiavimai prie namų, kiemų ar stovėjimo aikštelių.

11. Kelias - eismui skirta ir naudojama žemės paviršiaus juosta per visą jos plotį, įskaitant važiuojamąją dalį, sankryžas, šaligatvius, kelkraščius, pėsčiųjų ir dviračių takus, skiriamąsias juostas. Į šią sąvoką taip pat įeina gatvės, viadukai, tiltai ir kiti kelio statiniai.

12. Kelkraštis - šalia važiuojamosios dalies (nuo jos krašto iki kelio briaunos) esantis kelio elementas, turintis tokią pačią ar kitokią negu važiuojamoji dalis dangą arba (ir) atskirtas nuo važiuojamosios dalies jos kraštą žyminčia ženklinimo linija, ir kuris nėra šaligatvis, pėsčiųjų (dviračių) takas ar kitokiems specialiems tikslams naudojama kelio dalis.

13. Kelio ženklai – Kelių eismo taisyklėse nurodyti ženklai, nustatantys eismo tvarką, įspėjantys eismo dalyvius arba suteikiantys jiems informaciją.

14. Kelio ženklinimas – linijos, strėlės, užrašai ir kitokie vertikalioje ar horizontalioje plokštumoje esantys simboliai.

15. Mopedas - dviratė arba triratė transporto priemonė su varikliu, kurios darbinis tūris ne didesnis kaip 50 cm 3 ir maksimalus konstrukcinis greitis ne didesnis kaip 45 km/h.

16. Motociklas - dviratė motorinė transporto priemonė, su šonine priekaba arba be jos, kurios vidaus degimo tipo cilindro (cilindrų) darbinis tūris didesnis kaip 50 cm³ ir/arba maksimalus konstrukcinis greitis didesnis kaip 45 km/h.

17. Motorinė transporto priemonė - bet kokia savaeigė kelių transporto priemonė, išskyrus bėgines transporto priemones ir mopedus.

18. Pėsčiasis - asmuo, esantis kelyje ne transporto priemonėje, taip pat važiuojantis invalido vežimėliu, riedučiais, riedlente, vedantis dviratį, mopedą, motociklą, traukiantis (stumiantis) rogutes, vaikišką ar kitokį vežimėlį. Pėsčiuoju nelaikomas dirbantis kelyje asmuo, kuriam kelias yra darbo vieta.

19. Pėsčiųjų takas - atitinkamai pažymėta pėsčiųjų eismui skirta kelio dalis.

20. Pėsčiųjų ir dviračių takas – mišriam pėsčiųjų ir bevariklio transporto priemonių eismui naudojamas takas arba šaligatvis, pažymėtas atitinkamais kelio ženklais, kuriame draudžiama motorinių transporto priemonių eismas.

21. Priekaba - transporto priemonė, skirta tempti motorine transporto priemone. Priekabomis taip pat laikomos puspriekabės.

22. Puspriekabė - su motorine transporto priemone sukabinta priekaba, kurios masės ir krovinio masės dalis tenka motorinei transporto priemonei.

23. Reguliuotojas - asmuo, įgaliotas reguliuoti eismą ir dėvintis uniformą arba (ir) turintis skiriamąjį ženklą (raištį ant rankovės, reguliuotojo lazdelę, skritulį su raudonu atšvaitu arba ryškiaspalvę vėliavėlę).

24. Saugus eismas – eismo būklė, atspindinti jo dalyvių apsaugą nuo kelių eismo įvykių ir jų pasekmių.

25. Saugaus eismo užtikrinimas – veikla, kuria siekiama užkirsti kelią eismo įvykiams, jų pasekmių sušvelninimui.

26. Specialiosios transporto priemonės – operatyvinių tarnybų ir kitos transporto priemonės su specialiais šviesos ir garso signalais.

27. Stovėjimas - iš anksto numatytas transporto priemonės sustabdymas ilgesniam laikui, negu reikia keleiviams įlipti ar išlipti, transporto priemonei pakrauti ar iškrauti.

28. Sustojimas - iš anksto numatytas transporto priemonės sustabdymas ne ilgesniam laikui, negu reikia keleiviams įlipti ar išlipti arba transporto priemonei pakrauti ar iškrauti.

29. Šaligatvis - pėsčiųjų eismui skirta kelio dalis, esanti prie važiuojamosios dalies arba nuo jos atskirta vejos.

30. Transporto priemonė - įrenginys, skirtas žmonėms ir (arba) kroviniams vežti. Ši sąvoka apima taip pat traktorius ir savaeiges mašinas bei mechanizmus.

31. Transporto priemonių junginys - sujungtos kelios transporto priemonės, kurios kelių eisme dalyvauja kaip vienetas.

32. Transporto priemonės valdytojas – asmuo nuosavybės, patikėjimo, nuomos, panaudos ar kitokiu teisėtu pagrindu valdantis ir naudojantis transporto priemonę. Transporto priemonės valdytoju nelaikomas fizinis asmuo, į kurio darbo pareigas įeina valdytojo transporto priemonės vairavimas.

33. Vairuotojas - asmuo, vairuojantis transporto priemonę, varantis keliu gyvulius.

34. Važiuojamoji dalis - kelio dalis, skirta važiuoti transporto priemonėms. Kelias gali turėti keletą viena nuo kitos skiriamosiomis juostomis atskirtų arba skirtingame lygyje esančių važiuojamųjų dalių.

35. Valstybinė techninė apžiūra – tai Lietuvos Respublikoje registruotos transporto priemonės privalomas periodinis techninės būklės patikrinimas, prieš pradedant ją naudoti.

3 straipsnis. Eismo tvarka

1. Lietuvos Respublikoje eismas vyksta dešine puse.

2. Lietuvos Respublikos teritorijoje eismo tvarką nustato Kelių eismo taisyklės, kurias tvirtina Lietuvos Respublikos Vyriausybė.

ANTRASIS SKIRSNIS

SAUGAUS EISMO UŽTIKRINIMAS

4 straipsnis. Saugaus eismo komisija

1. Valstybės politiką saugaus eismo užtikrinimo srityje formuoja Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Šios politikos įgyvendinimą kontroliuoja nuolat veikianti Saugaus eismo komisija (toliau šiame įstatyme – Komisija).

2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė iš valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, savivaldybių asociacijos ir nevyriausybinių organizacijų atstovų sudaro Komisiją, tvirtina jos nuostatus ir eismo saugumo programą. Esant reikalui, į šią komisiją taip pat gali būti įtraukti ir kiti fiziniai asmenys ar juridinių asmenų bei įmonių, neturinčių juridinio asmens teisių, atstovai.

3. Komisijos funkcijos:

1) nustato prioritetines kryptis ir priemones saugiam eismui gerinti;

2) rengia Valstybinę eismo saugumo programą;

3) koordinuoja valstybės ir savivaldybių institucijų ar įstaigų ir kitų organizacijų veiklą, vykdant šią programą;

5) koordinuoja valstybės institucijų, savivaldybių, visuomeninių organizacijų, juridinių ir fizinių asmenų bei įmonių, neturinčių juridinio asmens teisių, veiklą saugaus eismo užtikrinimo srityje;

6) informuoja Lietuvos Respublikos Seimą apie saugaus eismo užtikrinimo valstybės politikos vykdymą;

7) analizuoja saugaus eismo būklę Lietuvos Respublikoje;

8) sudaro specialias ekspertų grupes autoavarijų, sukėlusių itin sunkias pasekmes, priežasčių nustatymui.

4. Šio straipsnio 3 dalies 2 punkte numatytoje eismo saugumo programoje turi būti nustatytos priemonės eismo saugumui gerinti, jų įvykdymo terminai, finansavimas. Joje atskirai turi būti numatytos priemonės eismo dalyvių, tame tarpe ikimokyklinio ir mokyklinio amžiaus vaikų, švietimui, eismo organizavimo pakeitimams avaringose vietose, kelių sutvarkymui, teisiniam reguliavimui, švietėjiškai veiklai, mokslo tiriamiesiems darbams, specialistų rengimui ir tobulinimuisi, policijos prevencinėms priemonėms įgyvendinti.

5. Valstybės ir savivaldybių institucijos ir įstaigos privalo Komisijai pateikti visą šios Komisijos funkcijoms vykdyti reikalingą informaciją. Ši informacija teikiama Komisijos nustatyta tvarka.

6. Komisija turi teisę:

1) gauti iš valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų informaciją ir dokumentus, reikalingus Valstybinei eismo saugumo programai parengti, taip pat informaciją apie eismo saugumo programoje numatytų priemonių įgyvendinimą bei kitokią informaciją ir dokumentus, reikalingus savo funkcijoms vykdyti;

2) teikti valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms privalomus nurodymus, susijusius su Valstybinėje eismo saugumo programoje numatytų priemonių įgyvendinimu.

7. Saugaus eismo priemonėms finansuoti naudojamos automobilių kelių priežiūros, tiesimo, taisymo programose numatytos lėšos, taip pat lėšos iš transporto priemonių draudimo įmokų ir baudų už Kelių eismo taisyklių pažeidimus, asmenų savanoriškos įmokos.

5 straipsnis. Saugaus eismo užtikrinimas

1. Užtikrinant saugų eismą Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliotos institucijos:

1) rengia saugaus eismo programas, saugų eismą reglamentuojančių teisės aktų projektus;

2) tvirtina pagrindinius techninius reikalavimus kelių transporto priemonėms, nustato reikalavimus transporto priemonių projektavimui, vykdo transporto priemonių gamybos priežiūrą;

3) nustato kvalifikacinius reikalavimus automobilių ir motociklų vairuotojams, vairuotojų rengimo (mokymo), egzaminavimo sąlygas ir tvarką, siekiant įgyti teisę vairuoti tam tikrų kategorijų transporto priemones, nustato reikalavimus ir sąlygas įmonėms, užsiimančioms vairuotojų rengimu ar vairavimo mokymu;

4) nustato tvarką, kuria atliekama kelių transporto priemonių valstybinė techninė apžiūra;

5) sprendžia klausimus, susijusius su mokslo ir technikos naujovių transporto srityse diegimu, organizuoja tikslinių mokslo programų vykdymą;

6) numato ir įgyvendina priemones, kuriomis mažinamas neigiamas transporto priemonių poveikis aplinkai; dalyvauja nustatant ir įgyvendinant pavojingų krovinių vežimo per Lietuvos Respublikos teritoriją tvarką ir išduoda vežėjams leidimus vežti šiuos krovinius;

7) analizuoja užsienio valstybių vykdomą transporto politiką ir teikia pasiūlymus dėl tolesnio bendradarbiavimo plėtojimo su užsienio valstybėmis transporto srityje;

8) dalyvauja likviduojant gaivalinių nelaimių, avarijų padarinius, organizuojant paieškos ir gelbėjimo darbus, organizuoja eismo nelaimių (išskyrus kelių transporto) tyrimą bei apskaitą, analizuoja jų priežastis;

9) organizuoja eismo reguliavimą, priežiūrą ir prevencinį darbą su eismo dalyviais;

10) kontroliuoja, kaip laikomasi eismo saugumą bei kelių eismą reglamentuojančių teisės aktų reikalavimų;

11) organizuoja transporto priemonių techninės būklės kontrolę keliuose;

12) organizuoja pirmosios neatidėliotinos medicininės pagalbos teikimą autoavarijose nukentėjusiems asmenims iki atvykstant greitosios medicinos pagalbos specialistams;

13) kaupia duomenis apie Kelių eismo taisyklių pažeidimus ir autoavarijas;

14) organizuoja asmenų, visų rūšių įmonių, įstaigų ir organizacijų įstatymų ir kitų norminių aktų, nustatančių eismo saugumo bei aplinkos apsaugos nuo žalingo transporto priemonių poveikio reikalavimus, vykdymo kontrolę;

15) nustato vairuotojų sveikatos tikrinimo reikalavimus ir tvarką;

16) nustato eismo dalyvių mokymo teikti pirmąją medicinos pagalbą tvarką;

17) tikrina ar pagal darbo sutartis dirbančių transporto priemonių vairuotojų darbo sąlygos atitinka teisės aktų, reglamentuojančių darbų saugą, reikalavimus;

18) tiria sunkių nelaimingų atsitikimų darbe bei nelaimingų atsitikimų darbe su mirtinomis pasekmėmis, kurių metu yra nukentėję transporto įmonių vairuotojai, aplinkybes ir priežastis, tikrina ar transporto įmonės laikosi nelaimingų atsitikimų darbe tyrimo tvarkos;

19) organizuoja saugaus eismo pagrindų mokymą ikimokyklinio ugdymo įstaigose ir bendrojo lavinimo mokyklose;

20) tvirtina privalomo ir fakultatyvinio mokymo programas, teikia metodines priemones bei rekomendacijas.

2. Apskrities viršininkas kontroliuoja saugaus eismo programų įgyvendinimą visoje apskrities teritorijoje.

3. Savivaldybės sprendžia eismo organizavimo klausimus miestuose ir miesteliuose, savivaldybių reguliavimo sričiai priskirtuose vietiniuose keliuose, rūpinasi savivaldybės reguliavimo sričiai priskirtų vietinių kelių ir gatvių priežiūra, transporto infrastruktūros objektų projektavimu, statyba, gatvių tiesimu, taisymu ir rekonstravimu bei organizuoja medicinos pagalbos teikimą nukentėjusiems autoavarijose.

4. Visuomeninėms organizacijoms pageidaujant, jos gali dalyvauti ir teikti pasiūlymus dėl saugumo programose numatytų eismo saugumo priemonių įgyvendinimo.

6 straipsnis. Saugaus eismo priežiūra

1. Saugaus eismo priežiūrą vykdo policija.

2. Vykdydama saugaus eismo priežiūrą, policija:

1) prižiūri kaip eismo dalyviai laikosi šio įstatymo nuostatų ir Kelių eismo taisyklėse nustatytos eismo tvarkos;

2) reguliuoja eismą;

3) tiria Kelių eismo taisyklių pažeidimus, atlieka kvotą autoavarijų bylose, įstatymų nustatytais atvejais surašo administracinių teisės pažeidimų protokolus, nagrinėja administracinių teisės pažeidimų bylas bei skiria administracines nuobaudas ir kitas įstatymais numatytas priemones;

4) tikrina ar neviršyti leistini transporto priemonių masė ir gabaritai;

5) kontroliuoja, kaip asmenys, įmonės, įstaigos ir organizacijos vykdo įstatymus, kitus teisės aktus dėl eismo saugumo užtikrinimo bei aplinkos apsaugos nuo žalingo transporto priemonių poveikio;

6) kontroliuoja transporto priemonių techninę būklę keliuose;

7) kaupia ir analizuoja duomenis apie autoavarijas ir Kelių eismo taisyklių pažeidimus;

8) teikia autoavarijos metu nukentėjusiems asmenims pirmąją medicinos pagalbą, tuo atveju kai šalia nėra kvalifikuoto medicinos darbuotojo;

9) pažymi autoavarijos vietą ir imasi kitų priemonių, būtinų saugiam eismui užtikrinti;

10) imasi priemonių dėl autoavarijos paliktam be priežiūros turtui apsaugoti.

3. Vykdydami policijos funkcijas, policijos pareigūnai turi teisę:

1) stabdyti transporto priemones, tikrinti vairuotojo, transporto priemonės, krovinio, ir kitus vairuotojo su savimi privalomus turėti dokumentus, transporto priemonėje įrengtų privalomų prietaisų rodmenis;

2) nušalinti nuo vairavimo asmenis, neturinčius teisės vairuoti, taip pat įtariant jog jie yra neblaivūs, apsvaigę nuo narkotikų, vaistų ar kitų svaigiųjų medžiagų. Naudoti teisės aktuose numatytas priemones apsvaigimui nustatyti arba pristatyti įtariamus vairuotojus į medicinos įstaigą.

3) iškviesti į policiją eismo taisyklių pažeidėjus, autoavarijų dalyvius bei liudininkus;

4) laikinai paimti vairuotojo ar transporto priemonės registravimo dokumentus ir išduoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos nustatytos formos laikiną dokumentą;

5) nušalinti nuo vairavimo ir nukreipti papildomam medicininiam patikrinimui vairuotojus, įtariant, kad jie dėl sveikatos būklės gali kelti pavojų eismo saugumui;

6) keisti, apriboti ir uždrausti kelių eismą, kai tai būtina saugiam eismui užtikrinti ar eismo sąlygoms gerinti, įspėjus kelio savininką;

7) uždrausti eksploatuoti transporto priemones, kurių konstrukcija arba techninė būklė neatitinka galiojančių Kelių eismo taisyklių, normatyvų ar standartų, taip pat kurių identifikaciniai numeriai neatitinka įrašytų registracijos dokumentuose.

TREČIASIS SKIRSNIS

EISMO DALYVIAI

7 straipsnis. Bendrosios transporto priemonių vairuotojų pareigos

1. Transporto priemonių vairuotojai privalo žinoti ir vykdyti eismo dalyvių pareigas, žinoti Kelių eismo taisykles ir jų laikytis, vykdyti policijos ir kitų reguliuotojų nurodymus dėl eismo tvarkos.

2. Draudžiama vairuoti transporto priemonę neturint tam teisės.

3. Draudžiama vairuoti transporto priemonę neblaiviam, apsvaigusiam nuo narkotikų, vaistų ar kitų svaigiųjų medžiagų. Taip pat neleidžiama vairuoti susirgus ar pavargus, jeigu dėl to gali kilti pavojus saugiam eismui, duoti vairuoti transporto priemonę asmenims, kurie yra paveikti bent vieno iš nurodytų veiksnių.

4. Draudžiama vairuoti techniškai netvarkingą, techninių reikalavimų neatitinkančią transporto priemonę. Prieš važiuodamas motorinės transporto priemonės vairuotojas privalo patikrinti ar transporto priemonė tvarkinga, sukomplektuota pirmosios pagalbos, priešgaisrinėmis, avarinio sustojimo vietos ženklinimo ir kitomis atitinkamai transporto priemonės rūšiai privalomomis priemonėmis, kelionės metu stebėti transporto priemonės techninę būklę. Tuo atveju, kai važiuojant atsiranda gedimas, dėl kurio transporto priemonė neatitinka Lietuvos Respublikos Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos patvirtintų techninių reikalavimų kelių transporto priemonėms (toliau šiame įstatyme – techninių reikalavimų) ir šio gedimo pašalinti neįmanoma, vairuotojas gali laikantis būtinų atsargumo priemonių važiuoti iki stovėjimo ar remonto vietos, išskyrus Kelių eismo taisyklėse numatytus atvejus.

5. Vairuotojas privalo imtis visų būtinų priemonių savo ir keleivių saugumui kelionės metu užtikrinti. Kelių eismo taisyklės nustato saugos diržų, šalmų, vaikiškų saugos sėdynių ir kitų saugumo priemonių naudojimo atvejus ir tvarką.

6. Motorinės transporto priemonės vairuotojas privalo mokėti suteikti pirmąją medicinos pagalbą autoavarijoje nukentėjusiems asmenims.

7. Motorinės transporto priemonės vairuotojas privalo su savimi turėti ir policijos pareigūnams pareikalavus pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatyto pavyzdžio nuolat galiojantį ar laikiną vairuotojo pažymėjimą, transporto priemonės registravimo, valstybinės techninės apžiūros ir kitus Lietuvos Respublikos įstatymų ir Kelių eismo taisyklių numatytus dokumentus. Asmenys, nuolat gyvenantys užsienio valstybėje, privalo pateikti toje valstybėje galiojantį vairuotojo pažymėjimą ir transporto priemonės registravimo dokumentą taip pat kitus dokumentus, kuriuos transporto priemonės vairuotojas privalo pateikti, vykdydamas kitų Lietuvos Respublikos įstatymų ir Kelių eismo taisyklių reikalavimus.

8. Policijos pareigūnui pareikalavus, vairuotojas privalo leistis Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatyta tvarka patikrinamas, ar nėra neblaivus, apsvaigęs nuo narkotikų, vaistų ar kitų svaigiųjų medžiagų.

9. Motorinės transporto priemonės vairuotojas privalo pavežti transporto priemone policijos pareigūnus, atliekančius neatidėliotinas tarnybines pareigas, ir medicinos darbuotojus, vykstančius pas ligonį, kurio gyvybei gresia pavojus, bei nuvežti į gydymo vietą asmenis, kuriems reikia skubios medicinos pagalbos. Vairuotojo reikalavimu, pasinaudoję transporto priemone pareigūnai ir medicinos darbuotojai, privalo išduoti jam Lietuvos Respublikos Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos nustatytos formos pažymą apie transporto priemonės panaudojimą.

10. Transporto priemonių vairuotojai privalo vykdyti Policijos įstatyme, šiame įstatyme, kituose Lietuvos Respublikos įstatymuose numatytus teisėtus policijos pareigūnų nurodymus, laikytis Kelių eismo taisyklėse nustatytos elgesio tvarkos, sustabdžius policijos pareigūnui.

8 straipsnis. Bendrosios kitų eismo dalyvių teisės ir pareigos

1. Kiekvienas eismo dalyvis turi teisę laisvai naudotis keliais, laikydamasis šio įstatymo, Lietuvos Respublikos kelių įstatymo, kitų įstatymų, Kelių eismo taisyklių ir kitų teisės aktų nustatytų reikalavimų, tvarkos ir apribojimų.

2. Eismo dalyvių elgesys grindžiamas tarpusavio pagarba ir atsargumu.

3. Eismo dalyviai privalo:

1) laikytis Kelių eismo taisyklių, vykdyti policijos ir reguliuotojų nurodymus dėl eismo tvarkos;

2) paklusti teisėtiems policijos ir už kelių priežiūrą atsakingų institucijų įgaliotų pareigūnų reikalavimams;

3) laikytis visų būtinų atsargumo priemonių, nesukelti pavojaus kitų eismo dalyvių, kitų asmenų ar jų turto saugumui bei aplinkai, netrukdyti eismui, negadinti kelio važiuojamosios dalies, pėsčiųjų ir dviračių takų, kelio statinių, eismo reguliavimo priemonių, avarinio ryšio linijų ar želdinių;

4) eismo dalyvis privalo imtis visų būtinų priemonių, siekiant išvengti nuostolingų padarinių arba jiems sumažinti, išskyrus atvejus, kai dėl to kyla pavojus jo ar kitų žmonių gyvybei ar sveikatai arba tokios priemonės sąlygotų didesnę žalą palyginus su ta, kurios būtų galima išvengti;

5) asmuo, sudaręs kliūtį, sukėlęs pavojų kelyje, pastebėjęs kliūtį ar pavojų privalo šią kliūtį ar pavojų pašalinti, o nesant galimybės tai padaryti, pranešti policijai, kelio savininkui ar kelią prižiūrinčiai įmonei, pažymėti kliūtį ir visais galimais būdais įspėti apie kliūtį ar pavojų kitus eismo dalyvius;

4. Draudžiama savavališkai perkelti, uždengti, pašalinti arba įrengti eismo tvarką nustatančias technines priemones, užtverti kelią, palikti kelyje kokius nors daiktus ar kitaip trukdyti eismui. Draudžiama išmesti iš transporto priemonės bet kokius daiktus, šiukšles, pilti ne specialiai skirtose vietose tepalus ar kitaip teršti kelią ir jo aplinką.

5. Gavęs kvietimą, eismo dalyvis privalo nurodytu laiku atvykti į policiją. Su savimi jis privalo turėti asmens tapatybę patvirtinantį dokumentą, o motorinės transporto priemonės vairuotojas - ir vairuotojo pažymėjimą bei transporto priemonės registravimo dokumentą

6. Vairuotojai privalo užtikrinti, kad jų transporto priemonės nekeltų triukšmo, neterštų aplinkos išmetamosiomis dujomis ar kitaip netrukdytų šalia kelio gyvenantiems gyventojams.

9 straipsnis. Vairuotojų, vežančių keleivius ir krovinius pareigos

1. Žmones vežti leidžiama tik tam skirtomis transporto priemonėmis ir tik pagal konstrukciją specialiai tam skirtose vietose.

2. Krovininio automobilio kėbule žmones vežti leidžiama tik pritaikius kėbulą žmonėms vežti ir įrengus jame techninius reikalavimus atitinkančias sėdimas vietas.

3. Krovininio automobilio kėbule draudžiama vežti vaikus iki 16 metų.

4. Vežti žmonių grupes krovininio automobilio kėbule leidžiama vairuotojams, turintiems ne mažesnį kaip 3 metų tos kategorijos vairuotojo stažą, o kariniams vairuotojams - turintiems ne mažesnį kaip 6 mėnesių vairavimo stažą ir Krašto apsaugos ministerijos nustatyta tvarka išduotą pažymėjimą.

5. Reikalavimus, kurių turi laikytis transporto priemonių, vežančių keleivius, vairuotojai ir jų ekipažai bei keleivių vežimo tvarką nustato Kelių eismo taisyklės.

6. Keleivių vežimo verslui naudojamos transporto priemonės vairuotojas privalo su savimi turėti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatyta tvarka išduotą galiojančią licencijos kortelę, o vežant keleivius reguliariais reisais nustatytais maršrutais - ir Susisiekimo ministerijos nustatyta tvarka išduotą galiojantį leidimą, pateikti juos bei kitus dokumentus įgaliotiems tikrinti asmenims, taip pat leisti jiems patikrinti vairavimo ir poilsio trukmei nustatyti įteisintų prietaisų rodmenis.

7. Asmenys, pakraunantys krovinį, transporto priemonės valdytojas ir vairuotojas privalo užtikrinti, kad pakrautas krovinys nekeltų pavojaus eismo saugumui. Vairuotojas privalo atsisakyti vežti krovinį, kuris yra netinkamai pritvirtintas, netinka vežti tam tikra transporto priemone dėl svorio, gabaritų ar kitų priežasčių, trukdo vairuotojui matyti ar kitais atvejais, kuriems esant Kelių eismo taisyklės draudžia vežti krovinį.

8. Transporto priemonių ar transporto priemonių junginių, kurių gabaritai, masė su kroviniu ar be jo, viršija Lietuvos Respublikos Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos nustatytus dydžius, vairuotojai, važiuodami keliu, privalo su savimi turėti Lietuvos Respublikos Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka išduotą leidimą.

9. Vežant pavojingus krovinius, įtrauktus į sudarytą pavojingų medžiagų sąrašą, turi būti laikomasi teisės aktų, reguliuojančių pavojingų krovinių vežimą, reikalavimų. Vairuotojas, išskyrus įstatymų ir kitų teisės aktų, reguliuojančių pavojingų krovinių vežimą, nustatytus atvejus, privalo su savimi turėti pasirengimo vežti pavojingus krovinius ir transporto priemonės tinkamumo juos vežti pažymėjimus, o vežant sprogstamąsias ar (ir) radioaktyviąsias medžiagas - ir nustatyta tvarka išduotą leidimą.

10 straipsnis. Specialiųjų transporto priemonių vairuotojų teisės ir pareigos

1. Specialiųjų transporto priemonių vairuotojai Kelių eismo taisyklėse nustatytais atvejais gali nesilaikyti tam tikrų Kelių eismo taisyklėse numatytų reikalavimų su sąlyga, kad tai nesukels pavojaus kitiems eismo dalyviams. Šia teise taip pat naudojasi transporto priemonių, kurias lydi specialiosios transporto priemonės, vairuotojai.

2. Kiti eismo dalyviai privalo duoti kelią šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms transporto priemonėms. Eismo tvarką, važiuojant pro stovinčias specialiąsias transporto priemones arba joms artėjant, nustato Kelių eismo taisyklės.

3. Transporto priemonių su įjungtais oranžinės spalvos žybčiojančiais švyturėliais vairuotojai, dirbantys kelyje, gali nepaisyti kelio ženklų (išskyrus didžiausio greičio ribojimo ir pirmumo), ženklinimo bei transporto priemonių išsidėstymo važiuojamoje dalyje reikalavimų su sąlyga, kad nesukels pavojaus saugiam eismui. Kiti eismo dalyviai neturi trukdyti jiems dirbti.

4. Leidimų, įrengti ir naudoti specialiuosius šviesos ir garso signalus kelių transporto priemonėse, išdavimo tvarką ir sąlygas, specialiųjų garso ir šviesos signalų naudojimo tvarką nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija.

11 straipsnis. Reikalavimai dirbantiems kelyje asmenims

Dirbant kelyje ar prie kelio, atsakingi asmenys, darbininkai turi pasirūpinti, kad darbo vietos būtų pažymėtos reikiamais kelio ženklais, aptveriamaisiais ir nukreipiamaisiais įtaisais, o tamsoje ar esant blogam matomumui - ir signalinėmis šviesomis. Kelio ženklų, aptveriamųjų ir nukreipiamųjų įtaisų, signalinių šviesų naudojimo tvarką nustato Kelių eismo taisyklės.

12 straipsnis. Teisės vairuoti transporto priemonę suteikimas

1. Vairuoti motorines transporto priemones, išskyrus mokymąsi vairuoti, leidžiama asmenims, turintiems Lietuvos Respublikos Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos nustatytos formos išduotą vairuotojo pažymėjimą. Vairuotojo pažymėjimas išduodamas nuolat gyvenantiems Lietuvos Respublikoje, ne jaunesniems kaip šio įstatymo 13 straipsnyje nustatyto amžiaus asmenims, kurių sveikatos būklė yra tinkama vairuoti tam tikros kategorijos transporto priemonę, turintiems būtinus minimalius praktinio vairavimo įgūdžius, žinantiems Kelių eismo taisykles ir kitus teisės aktus, reglamentuojančius kelių eismą, transporto priemonės saugaus vairavimo pagrindus, baudžiamąją, administracinę, civilinę transporto priemonių vairuotojų atsakomybę, kvalifikacinius reikalavimus tos kategorijos transporto priemonių, teisę vairuoti kurias siekia įgyti bei faktorius, turinčius įtakos autoavarijai kilti bei išlaikiusiems kvalifikacinius egzaminus.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyto vairuotojo pažymėjimo nereikia asmenims, turintiems 1968 m Vienos konvencijos dėl kelių eismo reikalavimams atitinkantį tarptautinį vairuotojo pažymėjimą, Europos Sąjungos valstybėse - narėse išduotus vairuotojo pažymėjimus bei vairuotojo pažymėjimus, kuriuos Lietuva atitinkamomis tarptautinėmis sutartimis yra įsipareigojusi pripažinti .

3. Ligų, kuriomis susirgus asmenims draudžiama vairuoti tam tikros kategorijos transporto priemones, sąrašą, vairuotojų sveikatos tikrinimo reikalavimus, nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija.

4. Vairuotojo pažymėjimas patvirtina teisę vairuoti tų kategorijų transporto priemones, kurios nurodytos vairuotojo pažymėjime.

5. Vairuodamas transporto priemonę vairuotojas privalo vykdyti vairuotojo pažymėjime nurodytas sąlygas (vairuoti tik su akiniais ar kontaktiniais lęšiais; rankinis valdymas, transporto priemonė su automatine pavarų dėže ir pan.).

13 straipsnis. Vairuotojų ir kitų eismo dalyvių amžius

1. Teisė vairuoti tam tikrų kategorijų transporto priemones suteikiama asmenims, ne jaunesniems kaip:

1) lengvuosius motociklus, kurių variklio darbinis tūris yra didesnis kaip 50 cm3 bet ne didesnis kaip125 cm3 ir jų galia neviršija 11 kW (15 AG) (A1kategorija) - 16 metų;

2) motociklus su šonine priekaba arba be jos (A kategorija) - 18 metų. Vairuoti motociklus, kurių galia didesnė kaip 25 kW (34 AG) arba galios ir svorio santykis didesnis kaip 0,16 kW/kg (0,22 AG/kg), suteikiama teisė tik turintiems ne trumpesnį kaip dvejų metų motociklų su žemesnėmis charakteristikomis vairavimo patirtį, turint nustatytos kategorijos transporto priemonių vairuotojo pažymėjimą;

3) B kategorijos automobilius trimis ar keturiais ratais, kurių maksimalus konstrukcinis greitis didesnis kaip 45 km/h ir/arba variklio darbinis tūris didesnis kaip 50 cm3. Nepakrautos transporto priemonės svoris turi būti ne didesnis kaip 550 kg. Į nepakrautų elektrinių transporto priemonių svorį neįskaičiuojamas akumuliatorių baterijų svoris (B1 kategorija) - 16 metų;

4) automobilius, kurių leidžiamas maksimalus svoris ne didesnis kaip 3500 kg ir turinčius ne daugiau kaip aštuonias sėdimas vietas be vairuotojo vietos; šie automobiliai gali būti sujungti su priekaba, kurios leidžiamas maksimalus svoris ne didesnis kaip 750 kg. (B kategorija) - 18 metų;

5) B kategorijos automobilio ir priekabos, kurios leidžiamas maksimalus svoris didesnis kaip 750 kg., junginius (BE kategorija) - 19 metų;

6) automobilius, kurie nepriskiriami D kategorijai ir jų leidžiamas maksimalus svoris yra didesnis kaip 3500 kg, bet ne didesnis kaip 7500 kg. Šios kategorijos automobiliai gali būti sujungti su priekaba, kurios leidžiamas maksimalus svoris ne didesnis kaip 750 kg. (C1 kategorija) - 18 metų;

7) automobilius, kurie nepriskiriami D kategorijai ir jų leidžiamas maksimalus svoris didesnis kaip 3500 kg; šie automobiliai gali būti sujungti su priekaba, kurios leidžiamas maksimalus svoris ne didesnis kaip 750 kg. (C kategorija) - 21 metų;

8) C1 kategorijos automobilių ir priekabų, kurių leidžiamas maksimalus svoris didesnis kaip 750 kg., junginius. Šių junginių leidžiamas maksimalus svoris negali būti didesnis kaip 12000 kg ir priekabos leidžiamas maksimalus svoris ne didesnis už nepakrauto vilkiko svorį (C1E kategorija) - 19 metų;

9) C kategorijos automobilio ir priekabos, kurių leidžiamas maksimalus svoris didesnis kaip 750 kg., junginius (CE kategorija) - 22 metų;

10) automobilius, skirtus vežti keleivius ir turinčius daugiau kaip aštuonias sėdimas vietas be vairuotojo vietos; šie automobiliai gali būti sujungti su priekaba, kurios leidžiamas maksimalus svoris ne didesnis kaip 750 kg. (D kategorija) - 22 metų;

11) automobilius, skirtus vežti keleivius ir turinčius daugiau kaip aštuonias, bet ne daugiau kaip šešiolika sėdimų vietų be vairuotojo vietos; šie automobiliai gali būti sujungti su priekaba, kurios leidžiamas maksimalus svoris ne didesnis kaip 750 kg. (D1 kategorija) - 21 metų;

12) D kategorijos automobilio ir priekabos, kurios leidžiamas maksimalus svoris didesnis kaip 750 kg., junginius (DE kategorija) - 23 metų;

13) D1 kategorijos automobilio ir priekabos, kurių leidžiamas maksimalus svoris didesnis kaip 750 kg., junginius. Šių junginių leidžiamas maksimalus svoris negali būti didesnis kaip 12000 kg ir priekabos leidžiamas maksimalus svoris ne didesnis už nepakrauto vilkiko svorį ir ji nenaudojama žmonėms vežti (D1E kategorija) - 22 metų;

14) troleibusus (T kategorija) - 21 metų.

2. Važiuoti keliais dviračiu leidžiama ne jaunesniems kaip 12 metų asmenims, o jeigu jie yra išklausę papildomą mokymo kursą ir turi mokyklos išduotą pažymėjimą, ne jaunesniems kaip 10 metų. Gyvenamojoje zonoje dviratininkų amžius neribojamas.

3. Važiuoti mopedu leidžiama ne jaunesniems kaip 15 metų asmenims.

4. Keliais važnyčioti, varyti gyvulius, joti leidžiama ne jaunesniems kaip 12 metų asmenims.

5. Savaeigių ir žemės ūkio mašinų, kurios nepriskiriamos automobiliams, kategorijas ir minimalų vairavimo amžių bei traktorių ir savaeigių mašinų vairavimo kategorijas nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija

14 straipsnis. Mokymas vairuoti

1. Tuo atveju, kai asmuo apmoka už savo mokymą, mokyti vairuoti transporto priemonę turi teisę tik asmuo, atitinkantis vairavimo instruktoriui keliamus reikalavimus, kuriuos nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija. Tais atvejais kai mokymas nėra apmokamas, mokyti vairuoti turi teisę asmenys, turintys atitinkamos kategorijos (kategorijos, kurią siekia įgyti mokomas vairuoti asmuo) vairuotojo pažymėjimą ir trejų metų vairavimo patirtį.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti asmenys turi teisę mokyti vairuoti motorinę transporto priemonę, jeigu mokinys moka Kelių eismo taisykles ir laikosi jų reikalavimų. Draudžiama mokytis vairuoti motorinę transporto priemonę nedalyvaujant turinčiam teisę mokyti asmeniui.

3. Pradėti mokyti vairuoti transporto priemonę leidžiama tik uždarose aikštelėse arba autodromuose. Keliuose mokyti vairuoti leidžiama tik tada, kai mokinys yra pakankamai įgudęs vairuoti. Mokyti galima tik tuose keliuose, kuriuose to nėra uždraudęs kelio savininkas.

4. Kelyje mokomas vairuoti motorinę transporto priemonę asmuo neturi būti jaunesnis nei nustatyto amžiaus, nuo kurio leidžiama vairuoti tą transporto priemonę, daugiau kaip vieneriais metais.

5. Asmuo, kuris moko vairuoti, yra prilyginamas vairuotojui. Jis privalo laikytis vairuotojams nustatytų reikalavimų ir atsako už tai, kad mokymo metu būtų laikomasi Kelių eismo taisyklių.

15 straipsnis. Teisės vairuoti transporto priemonę atėmimas

1. Teisė vairuoti transporto priemonę atimama šiais atvejais:

1) susirgus ligomis, įtrauktomis į šio įstatymo 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą ligų sąrašą, dėl ko asmens sveikatos būklė yra netinkama transporto priemonei vairuoti;

2) paaiškėjus, kad teisė vairuoti transporto priemonę buvo suteikta pateikus neteisingus duomenis apie asmenį, sveikatos būklę ar kitokią neteisingą informaciją, sąlygojusią teisės vairuoti transporto priemonę suteikimą.

3) kitais įstatymų arba Lietuvos Respublikos tarptautinių sutarčių numatytais atvejais.

2. Sprendimą atimti teisę vairuoti transporto priemonę, išskyrus kitų įstatymų numatytus atvejus, priima policija. Teisė vairuoti transporto priemonę gali būti atimta ir tiems asmenims, kurie turi kitose šalyse išduotus ir Lietuvos Respublikoje galiojančius vairuotojo pažymėjimus.

KETVIRTASIS SKIRSNIS

TRANSPORTO PRIEMONĖS

16 straipsnis. Bendrieji reikalavimai kelių transporto priemonėms

1. Eisme leidžiama dalyvauti tik techniškai tvarkingoms transporto priemonėms, atitinkančioms Lietuvos Respublikos Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos nustatytus techninius reikalavimus.

2. Kelių transporto priemonės, dalyvaujančios eisme, techninę būklę užtikrina transporto priemonės valdytojas ir vairuotojas.

3. Draudžiama eksploatuoti automobilius, kurie yra pritaikyti eismui kairiąja kelio puse ir turi vairą dešinėje pusėje, išskyrus tuos, kurie buvo įregistruoti Lietuvos Respublikoje iki 1993 m. gegužės 1 d. arba kurie pagal konstrukciją ir įrangą yra skirti specialioms darbo funkcijoms atlikti. Šis draudimas netaikomas laikinai (iki 90 dienų per metus) į Lietuvos Respubliką atvykusiems užsieniečiams, kurie neturi leidimo laikinai apsigyventi arba leidimo nuolat gyventi Lietuvos Respublikoje, taip pat Lietuvos Respublikos piliečiams, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra užsienio valstybėje.

4. Transporto priemonėje draudžiama turėti matuoti greitį trukdančias arba greičio matavimo prietaisus užfiksuojančias priemones ir daiktus.

17 straipsnis. Transporto priemonių skiriamieji ženklai

1. Kiekviena motorinė transporto priemonė ir jos priekaba (išskyrus nepritaikytas eismui keliais ar transportuojamas) turi būti su pritvirtintais tam skirtoje vietoje valstybinio numerio ženklais. Troleibusai gali būti su užrašytais registracijos numeriais. Motorinių transporto priemonių ženklinimo tvarką nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija.

2. Numerio ženklus draudžiama uždengti apsauginėmis medžiagomis, lankstyti ar kitaip keisti jų formą, jie neturi būti apgadinti, užteršti ar surūdiję.

3. Lietuvoje įregistruota ir į kitas valstybes išvykstanti motorinė transporto priemonė, jos priekaba iš galo turi būti paženklinta Lietuvos Respublikos skiriamuoju ženklu. Iš kitos valstybės į Lietuvą atvykusi transporto priemonė turi būti paženklinta tos valstybės, kurioje ji įregistruota, skiriamuoju ženklu. Į Lietuvos Respubliką atvykstančių ir išvykstančių transporto priemonių skiriamieji ženklai nustatomi tarptautinėmis sutartimis.

4. Skiriamojo ženklo "Invalidas" išdavimo bei naudojimo tvarką nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija. Kelių eismo taisyklės gali nustatyti tam tikrus kelio ženklus ar ženklinimą, kurie neprivalomi šiuo ženklu pažymėtų transporto priemonių vairuotojams.

18 straipsnis. Transporto priemonių kategorijos pagal konstrukciją

1. Transporto priemonės skirstomos į šias kategorijas:

1) transporto priemonės, turinčios ne daugiau kaip keturis ratus (L kategorija);

2) automobiliai skirti keleiviams vežti (M kategorija);

3) automobiliai skirti kroviniams vežti (N kategorija);

4) priekabos ir puspriekabės (O kategorija);

5) padidinto važumo automobiliai (G kategorija).

2. Transporto priemonių kategorijos taip pat skirstomos į klases. Kategorijas ir klases tvirtina susisiekimo ministras.

19 straipsnis. Transporto priemonių registravimas

Lietuvos Respublikoje leidžiama eksploatuoti tik Lietuvos Respublikos Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka registruotas motorines transporto priemones, priekabas ir puspriekabes. Šis reikalavimas netaikomas laikinai (iki 90 dienų per metus) į Lietuvos Respubliką atvykusiems užsieniečiams, kurie neturi leidimo laikinai apsigyventi arba leidimo nuolat gyventi Lietuvos Respublikoje, taip pat Lietuvos Respublikos piliečiams, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra užsienio valstybėje.

20 straipsnis. Transporto priemonių atitikties įvertinimas

1. Atitikties įvertinimas taikomas transporto priemonėms ir sudėtinėms transporto priemonių dalims, kurių sąrašą tvirtina Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliota institucija.

2. Atitikties įvertinimo tvarką nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija.

3. Transporto priemonių ir jų sudėtinių dalių atitikties įvertinimą vykdo Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliota institucija.

21 straipsnis. Transporto priemonių valstybinė techninė apžiūra

1. Lietuvos Respublikoje registruotos transporto priemonės valdytojas privalo ją pateikti periodinei valstybinei techninei apžiūrai.

2. Valstybinės techninės apžiūros atlikimo tvarką, periodiškumą ir techninius reikalavimus nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija.

3. Valstybines technines apžiūras atlieka įmonės, turinčios leidimą užsiimti šia veikla, išskyrus įmones, užsiimančias transporto priemonių technine priežiūra ir remontu. Leidimus valstybinių techninių apžiūrų atlikimui Lietuvos Respublikos Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka išduoda jos įgaliota institucija.

22 straipsnis. Greičio ribojimas bei darbo ir poilsio apskaita

Reikalavimus darbo ir poilsio apskaitos bei greičio ribojimo prietaisų instaliavimui, naudojimui, remontui, kontrolei bei periodiniam patikrinimui nustato Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija.

PENKTASIS SKIRSNIS

AUTOAVARIJOS

23 straipsnis. Eismo dalyvio pareigos, įvykus autoavarijai

Įvykus autoavarijai, eismo dalyvis privalo:

1) nedelsiant sustoti ir pažymėti autoavarijos vietą Kelių eismo taisyklėse nustatyta tvarka;

2) pasilikti autoavarijos vietoje, jeigu eismo dalyvis yra susijęs su autoavarija, išskyrus Kelių eismo taisyklėse nustatytus atvejus;

3) pranešti apie autoavariją policijai;

4) imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų suteikta pirmoji medicinos pagalba nukentėjusiems, iškviesti medicinos pagalbą ar, esant reikalui, nugabenti nukentėjusįjį į medicinos įstaigą, išskyrus atvejus, kai tai sukeltų pavojų nukentėjusiojo gyvybei ar sveikatai;

5) su autoavarija susiję eismo dalyviai privalo iškarto po jos nevartoti alkoholio ar kitų svaiginamųjų medžiagų, kol įvykio vietoje nebus nustatytos ir ištirtos jo aplinkybės.

24 straipsnis. Gelbėjimo darbai

Jei autoavarijoje buvo sužeistas arba žuvo žmogus, jei dėl autoavarijos susidarė transporto “grūstis”, jei autoavarijoje dalyvauja kelių transporto priemonė, kuri veža pavojingą krovinį arba krovinį, kuris išsipylė ant kelio ir taip sudaro pavojų eismui, Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliotų institucijų tarnybos privalo nedelsiant atvykti į įvykio vietą.

25 straipsnis. Autoavarijos tyrimas

1. Autoavarijų tyrimą, kvotą, siekiant nustatyti autoavarijos kaltininką, autoavarijų bylose atlieka policija.

2. Autoavarijas, sukėlusias itin sunkias pasekmes, siekiant nustatyti ir pašalinti tokių autoavarijų priežastis, tiria Komisijos sudaryta speciali ekspertų grupė. Informaciją, susijusią su atliekamu tyrimu, išskyrus įstatymų nustatytus atvejus, ši grupė turi teisę gauti iš visų įmonių įstaigų, organizacijų ar kitų asmenų.

3. Šio straipsnio 2 dalyje įvardinta grupė išvadas apie tyrimo rezultatus ir pasiūlymus dėl autoavarijų priežasčių pašalinimą pateikia Komisijai ir kitoms suinteresuotoms institucijoms.

ŠEŠTASIS SKIRSNIS

ATSAKOMYBĖ

26 straipsnis. Atsakomybė

Asmenys už šio įstatymo pažeidimus atsako įstatymų nustatyta tvarka.

SEPTINTASIS SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

27 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas ir pasiūlymai Vyriausybei

1. Šis įstatymas įsigalioja nuo 2001 sausio 1 d.

2. Pasiūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei parengti šio įstatymo įgyvendinimui reikalingus teisės aktus.

Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą.

Lietuvos RESPUBLIKOS PREZIDENTAS