Projektas P- 2097(4)

Svarstymui

LIETUVOS RESPUBLIKOS

VIETOS SAVIVALDOS

ĮSTATYMO PAKEITIMO

ĮSTATYMAS

2000 m. d. Nr.

Vilnius

(Žin., 1994, Nr. 55 -1049; 1995, Nr. 30 - 683, Nr. 59 -1486, Nr. 79 -1820; 1996, Nr. 33 - 804, Nr. 35 - 869, Nr. 50 -1196; 1997, Nr. 11 - 206, Nr. 20- 446, Nr. 53 -1228, Nr. 62 -1465, Nr. 106-2669; 1998, Nr. 51-1393, Nr. 105 - 2900, Nr. 108 - 2955).

1 straipsnis. Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo nauja redakcija

Pakeisti Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir jį išdėstyti taip:

“L I E T U V O S R E S P U B L I K O S

V I E T O S S A V I V A L D O S

Į S T A T Y M A S

PIRMASIS SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis. Įstatymo tikslas

Šio įstatymo tikslas - skatinti ir plėtoti vietos savivaldą kaip demokratinės valstybės raidos pagrindą.

2 straipsnis. Įstatymo paskirtis

Šis įstatymas nustato savivaldybių institucijų sudarymo ir veiklos tvarką įgyvendinant Lietuvos Respublikos Konstitucijos ir Europos vietos savivaldos chartijos nuostatas, apibrėžia vietos savivaldos principus, institucijas, jų įgaliojimus ir funkcijas, savivaldybės tarybos narių statusą, savivaldybių ūkinės ir finansinės veiklos pagrindus.

3 straipsnis. Pagrindinės šio įstatymo sąvokos

1. Savivaldybė - valstybės teritorijos administracinis vienetas, turintis juridinio asmens statusą bei Lietuvos Respublikos Konstitucijos laiduotą savivaldos teisę ir ją įgyvendinančias institucijas.

2. Vietos savivalda - Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatyme numatyto valstybės teritorijos administracinio vieneto - savivaldybės teisės laisvai ir savarankiškai tvarkytis pagal įstatymus realizavimas per gyventojų tiesiogiai išrinktų atstovų savivaldybės tarybą bei jų sudarytas vykdomąsias institucijas.

3. Savivaldybės institucijos – savivaldybių administravimo subjektai, tiesiogiai įgyvendinantys vietos savivaldos teisę; atstovaujamoji - savivaldybės taryba, vykdomosios - valdyba ir meras. Jos yra atsakingos už savivaldos teisės įgyvendinimą bendruomenės interesais.

4. Savivaldybės kontrolės institucija - savivaldybės kontrolierius (savivaldybės kontrolieriaus tarnyba), tiesiogiai kontroliuojantis savivaldybės biudžeto vykdymą bei atliekantis savivaldybės vidaus audito funkcijas.

5. Savivaldybės kontroliuojamos įmonės - savivaldybės įmonės, veikiančios pagal Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymą, ir akcinės bendrovės, kurių akcijos suteikiančios daugiau kaip ½, balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, nuosavybės teise priklauso savivaldybei.

6. Savivaldybės administravimo subjektai – savivaldybės institucijos, įstaigos ir kiti subjektai, turintys jiems suteiktus įgaliojimus ir atliekantys jiems pavestas viešojo administravimo funkcijas. Jie yra atsakingi už suteiktų įgaliojimų ir pavestų funkcijų vykdymą.

7. Savivaldybės tarnautojai – asmenys, pagal Valstybės tarnybos įstatymą įgiję valstybės tarnautojo statusą ir savivaldybės institucijose ar įstaigose atliekantys viešojo administravimo, ūkines ar technines funkcijas arba teikiantys viešąsias paslaugas visuomenei.

8. Savivaldybių funkcijos - šio ir kitų įstatymų savivaldybėms priskirtos viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų teikimo funkcijos.

9. Bendruomenė - atitinkamoje teritorijoje gyvenantys žmonės, susieti bendrais viešaisiais poreikiais ir interesais.

4 straipsnis. Vietos savivaldos principai

Pagrindiniai principai, kuriais grindžiama vietos savivalda, yra:

1) atsakingumas rinkėjams. Savivaldybės tarybos nariai (toliau - tarybos nariai) už savo veiklą yra atsakingi ir atskaitingi rinkėjams;

2) gyventojų dalyvavimas tvarkant viešuosius savivaldybės reikalus. Savivaldybės institucijos sudaro sąlygas gyventojams tiesiogiai dalyvauti rengiant sprendimų projektus, organizuojant apklausas, susirinkimus, sueigas, viešą peticijų nagrinėjamą, skatina kitas pilietinės iniciatyvos formas. Savivaldybės institucijos diegia savivaldos principus švietimo, kultūros ir kitose įstaigose, remia visuomeninių organizacijų iniciatyvas, susijusias su viešųjų savivaldybės reikalų tvarkymu;

3) savivaldybių ir valstybės interesų derinimas, tvarkant viešuosius savivaldybių reikalus;

4) savivaldybės institucijų veiklos laisvė ir savarankiškumas priimant sprendimus įstatymams, kitiems teisės aktams ir įsipareigojimams savo bendruomenei įgyvendinti,;

5) veiklos skaidrumas. Savivaldybių institucijų ir kitų savivaldybių viešojo administravimo subjektų veikla turi būti aiški ir suprantama gyventojams, kurie tuo domisi, sudaromos sąlygos gauti paaiškinimus, kas ir kodėl daroma;

6) bendruomenės ir atskirų savivaldybės gyventojų interesų derinimas. Savivaldybės institucijų priimti sprendimai bendruomenės interesais neturi pažeisti įstatymų garantuotų atskirų gyventojų teisių.

7) viešumas ir reagavimas į gyventojų nuomonę. Gyventojai ar jų atstovai turi teisę susipažinti su savivaldybės institucijų priimtais sprendimais, gauti viešus ir motyvuotus atsakymus į pareikštą nuomonę apie savivaldybės institucijų ir kitų savivaldybės viešojo administravimo subjektų bei atskirų tarnautojų darbo. Savivaldybės administravimo subjektų veikla gali būti slapta ar konfidenciali tik įstatymų nustatytais atvejais;

8) savivaldybės veiklos ir savivaldybių institucijų priimamų sprendimų teisėtumas. Savivaldybės institucijų ir kitų savivaldybės viešojo administravimo subjektų veikla bei visais jų veiklos klausimais priimti sprendimai turi atitikti įstatymų ir kitų teisės aktų reikalavimus;

9) žmogaus teisių bei laisvių užtikrinimas ir gerbimas. Savivaldybės institucijų ar tarnautojų priimami sprendimai neturi pažeisti žmogaus orumo, jo teisių ir laisvių.

ANTRASIS SKIRSNIS

SAVIVALDYBIŲ FUNKCIJOS

5 straipsnis. Savivaldybių funkcijos

1. Savivaldybių funkcijos pagal sprendimų priėmimo laisvę skirstomos į:

1) savarankiškąsias. Jas savivaldybės atlieka pagal įstatymų suteiktą kompetenciją, įsipareigojimus savo bendruomenei ir jos interesais. Įgyvendindamos šias funkcijas, savivaldybės turi sprendimų iniciatyvos, jų priėmimo bei įgyvendinimo laisvę ir yra atsakingos už šių funkcijų atlikimą;

2) priskirtąsias (ribotai savarankiškas). Savivaldybės atlieka šias funkcijas, įgyvendindamos šį ir kitus įstatymus ir jų pagrindu priimtus kitus teisės aktus, atsižvelgdamos į vietos sąlygas ir aplinkybes;

3) valstybines (perduotas savivaldybėms). Tai yra valstybės funkcijos, perduotos savivaldybėms atsižvelgiant į gyventojų interesus. Šios funkcijos perduodamos įstatymais ir įgyvendinamos vadovaujantis teisės aktais. Savivaldybės, įgyvendindamos šias funkcijas, turi įstatymų nustatytą sprendimų priėmimo laisvę;

4) sutartines. Jų įgyvendinimas grindžiamas sutartimis.

2. Savivaldybių funkcijos pagal veiklos pobūdį skirstomos į viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų teikimo. Viešojo administravimo funkcijas įstatymų nustatyta tvarka atlieka savivaldybės taryba, savivaldybės kontrolierius, valdyba, meras, administracija, kitos įstaigos, tarnybos, savivaldybės tarnautojai, kuriems teisės aktai ar savivaldybės tarybos sprendimai suteikia viešojo administravimo teises savivaldybės teritorijoje. Viešąsias paslaugas teikia savivaldybių institucijų įsteigti paslaugų teikėjai arba pagal su savivaldybėmis sudarytas sutartis, kiti fiziniai bei juridiniai asmenys.

6 straipsnis. Savarankiškosios savivaldybių funkcijos

Nustatomos šios savarankiškosios savivaldybių funkcijos:

1)	ikimokyklinis vaikų ugdymas;

2)	vaikų ir jaunimo papildomas ugdymas bei užimtumas, profesinis mokymas;

3)	suaugusiųjų neformalusis švietimas;

4) maitinimo paslaugų teikimas ikimokyklinio ugdymo bei bendrojo lavinimo įstaigose;

5) socialinių paslaugų įstaigų steigimas, išlaikymas ir bendradarbiavimas su visuomeninėmis organizacijomis;

6) savivaldybės teritorijos gyventojų sveikatos priežiūros rėmimas iš savivaldybės biudžeto;

7) gyventojų užimtumo, kvalifikacijos įgijimo ir perkvalifikavimo organizavimas, viešųjų bei sezoninių darbų organizavimas;

8) dalyvavimas užtikrinant viešąją tvarką ir gyventojų rimtį (nusikaltimų kontrolės ir prevencijos vietinių programų kūrimas ir įgyvendinimas pasitelkiant savivaldybių teritoriją aptarnaujančias policijos įstaigas bei įtraukiant į šią veiklą visuomenines organizacijas ir gyventojus);

9) kūno kultūros ir sporto plėtojimas;

10) turizmo ir gyventojų poilsio organizavimas;

11) savivaldybės saugomų teritorijų steigimas, vietinės reikšmės gamtos bei kultūros paveldo objektų paskelbimas savivaldybės saugomais objektais;

12) sąlygų verslo plėtrai sudarymas ir šios veiklos skatinimas;

13) gali vykdyti kitas funkcijas, kurios nepriskirtos valstybės institucijoms.

7 straipsnis. Priskirtosios (ribotai savarankiškos) savivaldybių funkcijos

Priskirtosios (ribotai savarankiškos) savivaldybių funkcijos yra:

1) vaikų, jaunimo ir suaugusiųjų bendrojo lavinimo organizavimas;

2) kaimo bendrojo lavinimo mokyklų moksleivių, gyvenančių toli nuo mokyklos, nemokamo pavežėjimo į mokyklas ir į namus organizavimas;

3) vaikų ir jaunimo teisių apsauga, savivaldybės teritorijoje gyvenančių vaikų iki 16 metų mokymosi bendrojo lavinimo ar kitokioje švietimo sistemos mokykloje užtikrinimas;

4) socialinių paslaugų ir kitos socialinės paramos teikimas;

5) invalidų (neįgalių gyventojų) socialiniam integravimui į bendruomenę sąlygų sudarymas;

6) savivaldybių sveikatos programų rengimas ir įgyvendinimas;

7) pirminė asmens ir visuomenės sveikatos priežiūra;

8) alkoholio ir tabako reklamos draudimo ir ribojimo laikymosi ant išorinių reklamos priemonių kontrolė;

9) teritorijų planavimas, savivaldybės teritorijos bendrojo plano ir detaliųjų planų sprendinių įgyvendinimas;

10) gyventojų bendrosios kultūros ugdymas ir etnokultūros puoselėjimas (muziejų, teatrų bei kitų kultūros įstaigų steigimas ir jų veiklos priežiūra), savivaldybių viešųjų bibliotekų steigimas ir jų veiklos priežiūra;

11) statybos ir architektūros reikalavimų užtikrinimas;

12) kraštovaizdžio, nekilnojamųjų kultūros vertybių bei savivaldybės įsteigtų saugomų teritorijų tvarkymas ir apsauga;

13) statinių naudojimo priežiūra, leidimų statybai, rekonstrukcijai, remontui ar nugriovimui išdavimas pagal kompetenciją, ;

14) infrastruktūros, socialinės ir ekonominės raidos planavimas, turizmo, būsto, smulkaus ir vidutinio verslo plėtros programų rengimas;

15) savivaldybei nuosavybės teise priklausančios žemės ir kito turto valdymas, naudojimas ir disponavimas juo;

16) šilumos ir geriamojo vandens tiekimo bei nuotėkų surinkimo ir valymo organizavimas;

17) valstybės paramos būstui įsigyti tvarkymas, socialinių būstų suteikimas;

18) aplinkos kokybės gerinimas ir apsauga;

19) sanitarijos ir higienos taisyklių tvirtinimas ir jų laikymosi kontrolės organizavimas, švaros ir tvarkos viešose vietose užtikrinimas;

20) komunalinių atliekų tvarkymo sistemų diegimas, antrinių žaliavų surinkimo bei perdirbimo organizavimas ir sąvartynų įrengimas bei eksploatavimas;

21) vietinių kelių ir gatvių priežiūra, taisymas, tiesimas bei saugaus eismo sąlygų užtikrinimas;

22) keleivių vežimo vietiniais maršrutais organizavimas;

23) adresų (gatvių, pastatų, statinių ir kitų savivaldybės teritorijoje esančių ir jai nuosavybės teise priklausančių objektų pavadinimų, pastatų bei gyvenamųjų namų ir butų numerių) suteikimas ir keitimas;

24) ritualinių paslaugų teikimo užtikrinimas bei kapinių priežiūros organizavimas;

25) dalyvavimas formuojant ir įgyvendinant regionų plėtros programas;

26) prekybos ir kitų paslaugų teikimo tvarkos turgavietėse bei viešosiose vietose nustatymas;

27) leidimų (licencijų) išdavimas įstatymų nustatytais atvejais ir tvarka.

8 straipsnis. Valstybinės (perduotos savivaldybėms) funkcijos

Valstybinės (perduotos savivaldybėms) funkcijos yra:

1)	civilinės būklės aktų registravimas;

2) įstatymų priskirtų registrų tvarkymas ir duomenų teikimas valstybės registrams;

3) civilinės saugos organizavimas;

4) savivaldybės priešgaisrinių tarnybų organizavimas;

5) dalyvavimas valstybinių parkų valdyme;

6) kompensacijų (šildymo išlaidų, išlaidų šaltam ir karštam vandeniui, lengvatinio keleivių vežimo ir kt.) skaičiavimas ir mokėjimas;

7) mažas pajamas turinčių šeimų vaikų nemokamo maitinimo organizavimas visų tipų bendrojo lavinimo mokyklose;

8) socialinių išmokų skaičiavimas ir mokėjimas;

9) savivaldybei priskirtos valstybinės žemės ir kito valstybės turto valdymas, naudojimas ir disponavimas juo patikėjimo teise;

10) piliečių prašymų atkurti nuosavybės teises į gyvenamuosius namus, jų dalis, butus, ūkinės - komercinės paskirties pastatus nagrinėjimas bei sprendimų dėl nuosavybės teisės atkūrimo priėmimas;

11) valstybės garantijų nuomininkams, išsikeliantiems iš savininkams grąžintų gyvenamųjų namų ar jų dalių ir butų, vykdymas;

12) dokumentų pilietybei suteikti rengimas

13) valstybinės kalbos vartojimo ir taisyklingumo kontrolė;

14) savivaldybėms pagal teisės aktus priskirtų archyvinių dokumentų tvarkymas;

15 dalyvavimas atrenkant šauktinius į karo tarnybą;

16) statistikos duomenų teikimas;

17) dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant darbo rinkos politikos priemones bei gyventojų užimtumo programas;

18) dalyvavimas organizuojant Respublikos Prezidento, Seimo ir savivaldybių tarybų rinkimus;

19) dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir referendumus;

20) dalyvavimas atliekant gyventojų ir būstų bei kitus visuotinius surašymus;

21) kitos įstatymų perduotos funkcijos.

9 straipsnis. Sutartinės savivaldybių funkcijos

1. Savivaldybės gali atlikti kitas šiame įstatyme nenumatytas valstybės funkcijas pagal su valstybės institucijomis ar įstaigomis sudarytas sutartis. Savivaldybės tokias sutartis gali sudaryti tik tuo atveju, kai savivaldybės taryba pritaria. Sutartys sudaromos ir vykdomos vadovaujantis Civilinio kodekso ir kitų įstatymų nuostatomis. Sutartinės funkcijos paprastai yra trumpalaikes ar sezoninio pobūdžio.

2. Bendriems tikslams savivaldybė gali sudaryti jungtinės veiklos sutartis arba bendrų viešųjų pirkimų sutartis su valstybės institucijomis ir (arba) kitomis savivaldybėmis.

TREČIASIS SKIRSNIS

VIEŠŲJŲ PASLAUGŲ TEIKIMAS

10 straipsnis. Viešųjų paslaugų teikimo pagrindinės nuostatos

1. Savivaldybė yra atsakinga už viešųjų paslaugų teikimą gyventojams.

2. Viešosios paslaugos gyventojams teikiamos už užmokestį ir nemokamai.

3. Savivaldybė organizuoja viešųjų paslaugų teikimą per esančius viešųjų paslaugų teikėjus (biudžetines ir viešąsias įstaigas, savivaldybės įmones, akcines bendroves ir kitus subjektus), steigdamos naujus viešųjų paslaugų teikėjus (viešąsias ir kitas įstaigas bei įmones) arba sudarydamos viešųjų paslaugų teikimo sutartis su fiziniais ir juridiniais asmenimis.

4. Teikdami savivaldybės gyventojams viešąsias paslaugas, jų tiekėjai privalo vadovautis įstatymais, savivaldybės institucijų sprendimais ir kitais teisės aktais.

5. Savivaldybės steigia naujus atlygintinų viešųjų paslaugų teikėjus tik tais atvejais, kai kiti tiekėjai viešųjų paslaugų neteikia arba negali jų teikti gyventojams ekonomiškai ir geros kokybės.

6. Steigdamos naujus viešųjų paslaugų teikėjus savivaldybė turi siekti, kad atlygintinos viešosios paslaugos būtų ekonomiškai racionalios ir kad nustatyti mokėjimai už jas padengtų tų paslaugų teikimo bei kitas su jų teikimu susijusias teikėjo išlaidas, bet šių paslaugų teikimas neturėtų virsti pelno siekiančia veikla.

7. Savivaldybė turi siekti, kad viešosiomis paslaugomis galėtų naudotis visi savivaldybės gyventojai ir kad šios paslaugos būtų teikiamos nuolat.

KETVIRTASIS SKIRSNIS

SAVIVALDYBIŲ INSTITUCIJOS,

JŲ SUDARYMAS IR ĮGALIOJIMAI

11 straipsnis. Bendrosios nuostatos

1. Aukščiausia valdžios institucija, įgyvendinanti vietos savivaldos teisę, yra savivaldybės taryba.

2. Savivaldybės tarybos priimtus norminius administracinius teisės aktus gali sustabdyti ar panaikinti pati savivaldybės taryba. Valdybos priimtus norminius administracinius teisės aktus gali sustabdyti ar panaikinti pati valdyba arba savivaldybės taryba. Mero priimtus norminius administracinius teisės aktus gali sustabdyti ar panaikinti meras arba savivaldybės taryba. Kitų savivaldybės viešojo administravimo subjektų priimtus norminius administracinius teisės aktus gali sustabdyti ar panaikinti meras arba valdyba arba taryba. Vietos savivaldos institucijų ar kitų savivaldybės viešojo administravimo subjektų priimtus norminius administracinius teisės aktus gali sustabdyti Vyriausybės atstovas apskrityje ir jis gali kreiptis į teismą dėl jų panaikinimo..

3. Aukštesnioji institucija, panaikinusi žemesniosios institucijos norminį administracinį teisės aktą, prireikus perduoda klausimą iš naujo nagrinėti tai pačiai institucijai, kurios aktas panaikintas, arba pati jį išnagrinėja ir priima šiuo klausimu norminį administracinį teisės aktą arba pripažįsta, kad tokio akto priimti nereikia.

4. Savivaldybių institucijų ir kitų savivaldybės viešojo administravimo subjektų priimti individualūs administraciniai teisės aktai gali būti skundžiami teismui.

12 straipsnis. Savivaldybės taryba

1. Savivaldybės taryba susideda iš įstatymų nustatyta tvarka demokratiškai išrinktų savivaldybės bendruomenės atstovų.

2. Savivaldybės tarybos veiklos tvarką ir būdus nustato šis įstatymas ir savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

3. Savivaldybės tarybos įgaliojimai prasideda, kai į pirmąjį posėdį susirenka išrinkti tarybos nariai ir baigiasi, kai į pirmąjį posėdį susirenka naujai kadencijai išrinkti tarybos nariai.

4. Per du mėnesius nuo pirmojo naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdžio sušaukimo dienos turi būti išrinktas savivaldybės meras ir sudaryta valdyba.

5. Jeigu naujai išrinktos savivaldybės tarybos rinkimų rezultatai pripažinti negaliojančiais, esamos savivaldybės tarybos įgaliojimai tęsiasi iki savivaldybės tarybos, kuri bus išrinkta per pakartotinius rinkimus, pirmojo posėdžio arba tiesioginio valdymo laikino įvedimo savivaldybės teritorijoje.

6. Kai savivaldybės teritorijoje laikinai įvedamas tiesioginis valdymas, savivaldybės taryba netenka įgaliojimų.

13 straipsnis. Tarybos veiklos formos

1. Savivaldybės taryba savo įgaliojimus įgyvendina kolegialiai savivaldybės tarybos posėdžiuose. Savivaldybės tarybos posėdžiams klausimus rengia komitetai bei komisijos savo posėdžiuose, tarybos narių frakcijos ir grupės pasitarimuose, savivaldybės administracija. Savivaldybės taryba svarstomais klausimais priima sprendimus ir kontroliuoja jų įgyvendinimą.

2. Savivaldybės taryba ne rečiau kaip vieną kartą per metus tarybos veiklos reglamente nustatyta tvarka turi pateikti savivaldybės gyventojams viešą ataskaitą apie atliktą darbą. Ataskaitą savivaldybės tarybos vardu pateikia meras.

3. Savivaldybės tarybos veikla tarp tarybos posėdžių tęsiama savivaldybės tarybos komitetuose bei tarybos nariams bendraujant su rinkėjais.

14 straipsnis. Savivaldybės tarybos posėdžiai

1. Savivaldybės tarybos posėdžiai yra teisėti, jeigu juose dalyvauja išrinktų tarybos narių dauguma.

2. Pirmąjį naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdį šaukia apygardos rinkimų komisijos pirmininkas ne vėliau kaip per dvi savaites po rinkimų rezultatų paskelbimo. Apie pirmojo posėdžio sušaukimo laiką ir vietą apygardos rinkimų komisijos pirmininkas ne vėliau kaip prieš 3 dienas paskelbia per žiniasklaidos priemones. Pirmajame savivaldybės tarybos posėdyje, kuriam pirmininkauja apygardos rinkimų komisijos pirmininkas, svarstomas tik vienas klausimas – renkamas savivaldybės meras. Jeigu per pirmąjį posėdį meras neišrenkamas, savivaldybės taryba priima sprendimą dėl kito posėdžio datos. Šis posėdis turi įvykti ne vėliau kaip per 7 kalendorines dienas po pirmojo posėdžio, jam taip pat pirmininkauja apygardos rinkimų komisijos pirmininkas. Jeigu apygardos rinkimų komisijos pirmininkas posėdžio nešaukia, tarybos nariai renkasi patys kitą dieną pasibaigus dviejų savaičių terminui. Šiuo atveju posėdžiui pirmininkauja pagal amžių vyriausias tarybos narys.

3. Kitus savivaldybės tarybos posėdžius prireikus, bet ne rečiau kaip kas 3 mėnesiai, šaukia meras, o kai jo nėra mero pavaduotojas. Posėdžiams pirmininkauja meras, o kai jo nėra - mero pavaduotojas. Meras, o kai jo nėra, - mero pavaduotojas privalo sušaukti posėdį, jeigu to raštu reikalauja ne mažiau kaip 1/3 išrinktų tarybos narių pateikdami svarstytinus klausimus ir jų sprendimų projektus, ne vėliau kaip per dvi savaites nuo tarybos narių reikalavimo gavimo. Jeigu per nustatytą laiką meras ar jo pavaduotojas posėdžio nesušaukia, jį gali šaukti ne mažiau kaip 1/3 išrinktų tarybos narių. Jeigu meras ar jo pavaduotojas posėdyje nedalyvauja, posėdžiui pirmininkauja ir visus posėdyje priimtus dokumentus pasirašo savivaldybės tarybos paskirtas tarybos narys.

4. Apie posėdžio laiką bei svarstyti parengtus klausimus meras, o kai jo nėra,- mero pavaduotojas arba iš 1/3 išrinktų tarybos narių įgaliojimus gavęs tarybos narys raštu praneša visiems tarybos nariams ir savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka gyventojams ne vėliau kaip prieš tris dienas iki posėdžio pradžios.

5. Savivaldybės taryboje svarstytinus klausimus, kartu su sprendimų projektais, merui pateikia komitetai, komisijos, tarybos nariai, valdyba, savivaldybės kontrolierius, savivaldybės administratorius. Savivaldybės tarybos posėdžio darbotvarkę sudaro meras. Ji gali būti papildyta ar pakeista savivaldybės tarybos sprendimu komiteto, komisijos, frakcijos ir 1/3 dalyvaujančių posėdyje tarybos narių siūlymu.

6. Savivaldybės tarybos sprendimai priimami posėdyje dalyvaujančių tarybos narių balsų dauguma. Jeigu balsai pasiskirsto po lygiai, lemia mero arba posėdžio pirmininko balsas. Tarybos narys privalo nusišalinti, kai sprendžiami su juo ar jo šeimos nariais ir artimaisiais giminaičiais susiję turtiniai bei finansiniai klausimai arba kai jo dalyvavimas balsuojant galėtų sukelti viešųjų ir privačių interesų konfliktą. Savivaldybės tarybos sprendimai įsigalioja nuo priėmimo, jeigu juose nenustatyta vėlesnė įsigaliojimo data, o sprendimai, kuriuose nustatomos, keičiamos ar pripažįstamos netekusiomis galios teisės normos, - kitą dieną po jų viešo paskelbimo, jeigu tuose sprendimuose nenustatyta vėlesnė įsigaliojimo diena.

7. Savivaldybės tarybos posėdžiai protokoluojami. Posėdžių protokolus ir savivaldybės tarybos sprendimus privalo pasirašyti tam posėdžiui pirmininkavęs meras arba jo pavaduotojas ar kitas tarybos narys. Posėdžių protokolus turi pasirašyti ir tarybos sekretorius, o jei jo nėra,- administratoriaus paskirtas už protokolus atsakingas tarnautojas. Sprendimą dėl mero išrinkimo pasirašo apygardos rinkimų komisijos (posėdžio) pirmininkas.

8. Savivaldybės tarybos posėdžiai yra atviri. Posėdžio pirmininkas turi teisę leisti posėdyje pasisakyti kviestiems asmenims. Kitiems posėdyje dalyvaujantiems asmenims leidžiama pasisakyti savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka.

9. Kai posėdyje svarstomas su valstybės, tarnybos ar komercine paslaptimi susijęs klausimas, savivaldybės taryba gali nuspręsti nagrinėti uždarame posėdyje.

10. Savivaldybės tarybos posėdžiuose svarstomi tik tie klausimai, dėl kurių savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka yra pateikti sprendimų projektai. Meras turi teisę pateikti savivaldybės tarybai svarstyti klausimą ir siūlyti priimti sprendimą ne pagal nustatytą tvarką ypatingų situacijų atvejais.

15 straipsnis. Savivaldybės tarybos komitetai

1. Savivaldybės tarybos komitetai sudaromi savivaldybės tarybai teikiamiems klausimams preliminariai nagrinėti ir išvadoms bei pasiūlymams teikti, kontroliuoti, kaip laikomasi įstatymų ir vykdomi savivaldybės tarybos, valdybos, mero sprendimai.

2. Komitetai sudaromi iš tarybos narių savivaldybės tarybos sprendimu. Kiekvienoje savivaldybėje privaloma sudaryti Kontrolės komitetą. Į Kontrolės komitetą įeina vienodas visų savivaldybės taryboje atstovaujamų partijų arba koalicijų deleguotų atstovų skaičius. Kontrolės komiteto narių skaičius neturi viršyti ketvirtadalio išrinktų tarybos narių. Sudarant kitus komitetus, laikomasi proporcingo daugumos ir mažumos atstovavimo principo. Komitetų ir jų narių skaičių bei įgaliojimus, išskyrus Kontrolės komiteto, nustato taryba. Kontrolės komiteto įgaliojimus taryba nustato, atsižvelgdama į šio straipsnio 4 dalį. Komitetų darbo tvarka nustatoma savivaldybės tarybos veiklos reglamente.

3. Komitetų, išskyrus Kontrolės komitetą, pirmininkus ir jų pavaduotojus renka komitetų nariai. Kontrolės komiteto pirmininką renka, o jo pavaduotoją Kontrolės komiteto pirmininko teikimu skiria taryba. Kontrolės komiteto pirmininkas laikomas išrinktu, o jo pavaduotojas laikomas paskirtu, jei už tai balsuoja išrinktų tarybos narių dauguma.

4. Kontrolės komitetas:

1) teikia savivaldybės tarybai siūlymus atleisti savivaldybės kontrolierių, kai yra Valstybės tarnybos įstatyme nurodyti atleidimo iš valstybės tarnybos pagrindai;

2) teikia savivaldybės tarybai išvadas dėl savivaldybės kontrolieriaus (savivaldybės kontrolieriaus tarnybos) veiklos rezultatų;

3) svarsto savivaldybės kontrolieriaus parengtą veiksmų plano projektą ir teikia jį savivaldybės tarybai tvirtinti, teikia pasiūlymus dėl šio plano papildymo ar keitimo;

4) svarsto savivaldybės kontrolieriaus parengtą ataskaitą apie jo (savivaldybės kontrolieriaus tarnybos) veiksmų plano įvykdymą, jos pagrindu rengia ir teikia savivaldybės tarybai išvadas dėl savivaldybės turto ir lėšų naudojimo teisėtumo, tikslingumo ir efektyvumo bei savivaldybės kontrolieriaus ir savivaldybės kontrolieriaus tarnybos veiklos;

5) siūlo savivaldybės tarybai atlikti nepriklausomą savivaldybės turto ir lėšų naudojimo bei savivaldybės veiklos auditą, teikia savo išvadas dėl audito rezultatų;

6) periodiškai (kartą per ketvirtį) svarsto, kaip vykdomas savivaldybės kontrolieriaus veiksmų planas, savivaldybės kontrolieriaus ar savo iniciatyva išklauso institucijų, įstaigų ir įmonių vadovus dėl savivaldybės kontrolieriaus atliktų patikrinimų metu nustatytų trūkumų ar pažeidimų pašalinimo, prireikus kreipiasi į savivaldybės administratorių dėl savivaldybės kontrolieriaus reikalavimų įvykdymo ;

7) dirba pagal savivaldybės tarybos patvirtintą veiklos programą ir kiekvienų metų pabaigoje už savo veiklą atsiskaito savivaldybės tarybai.

5. Savivaldybės tarybos komitetai pagal savo kompetenciją priima rekomendacinius sprendimus. Savivaldybės institucijos su jų veikla susijusius komitetų sprendimus privalo apsvarstyti ir pranešti komitetams apie savo priimtus sprendimus. Savivaldybės administracija, jos padaliniai, savivaldybės biudžetinės ir viešosios įstaigos bei savivaldybės kontroliuojamos įmonės su jų veikla susijusius komitetų sprendimus turi apsvarstyti ir apie svarstymo rezultatus pranešti komitetams.

6. Savivaldybės tarybos komitetų ir komisijų darbe patariamojo balso teise savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka gali dalyvauti visuomenės atstovai, ekspertai ir savivaldybės tarnautojai.

16 straipsnis. Savivaldybės tarybos komisijos

1. Savivaldybės taryba savo įgaliojimų laikui prie tarybos sudaro Administracinę komisiją. Ši komisija nagrinėja Administracinių teisės pažeidimų kodekso jos kompetencijai priskirtas administracinių teisės pažeidimų bylas. Savivaldybės taryba šios komisijos pirmininku mero teikimu skiria tarybos narį. Komisijos atsakingo sekretoriaus pareigas atlieka savivaldybės administratoriaus paskirtas administracijos tarnautojas, šios funkcijos įrašomas į jo pareigybės aprašymą.

2. Įstatymų nustatytais atvejais ar savivaldybės tarybos sprendimu gali būti sudaromos ir kitos nuolatinės (tos kadencijos laikotarpiui) bei laikinosios (atskiriems klausimams nagrinėti) komisijos. Šių komisijų sudarymo tvarką nustato savivaldybės tarybos veiklos reglamentas, jų veiklos nuostatus tvirtina savivaldybės taryba.

3. Savivaldybės tarybos sudaromų komisijų nariais gali būti tarybos nariai, savivaldybės tarnautojai bei gyvenamųjų vietovių bendruomenių atstovai.

17 straipsnis. Savivaldybės tarybos įgaliojimai

Savivaldybės taryba:

1) tvirtina savivaldybės tarybos veiklos reglamentą. Jame, be kitų klausimų, turi būti numatytos pagrindinės bendravimo su gyventojais formas ir būdai, kurie garantuotų vietos savivaldos principų ir teisių įgyvendinimą bendruomenės interesais;

2) renka bei prieš terminą iš pareigų atleidžia merą;

3) mero teikimu skiria ir prieš terminą atleidžia mero pavaduotoją (pavaduotojus), vadovaudamosi įstatymu nustato jam (jiems) darbo užmokestį;

4) mero teikimu nustato mero pavaduotojo (pavaduotojų) veiklos sritis;

5) sudaro savivaldybės valdybą;

6) sudaro savivaldybės tarybos komitetus ir komisijas bei įstatymų numatytas visuomenines komisijas ir tarybas;

7) renka Kontrolės komiteto pirmininką, o jo teikimu skiria Kontrolės komiteto pirmininko pavaduotoją, tvirtina Kontrolės komiteto veiklos programą;

8) sudaro pretendentų į savivaldybės kontrolierius atrankos komisiją, priima sprendimą dėl savivaldybės kontrolieriaus priėmimo į pareigas ir atleidimo iš valstybės tarnybos, savivaldybės kontrolieriaus teikimu steigia savivaldybės kontrolieriaus tarnybą, tvirtina jos veiksmų planą ir kartą per metus išklauso savivaldybės kontrolieriaus ataskaitą bei priima dėl jos sprendimą;

9) mero teikimu tvirtina savivaldybės administracijos struktūrą, administracijos nuostatus ir darbo užmokesčio fondą;

10) mero teikimu priima sprendimus dėl seniūnijų steigimo ir jų skaičiaus, priskiria seniūnijoms savivaldybės teritorijas, nustato jų ribas ir prireikus jas keičia;

11) tvirtina savivaldybės kontrolieriaus bei visuomeninių komisijų ir tarybų veiklos nuostatus;

12) Biudžetinės sandaros įstatymo nustatyta tvarka tvirtina savivaldybės biudžetą ir jo įvykdymo apyskaitą, prireikus keičia savivaldybės biudžetą;

13) priima sprendimus dėl papildomų bei viršplaninių savivaldybės biudžeto pajamų ir kitų lėšų paskirstymo bei tikslinės paskirties fondų sudarymo ir naudojimo;

14) skirsto biudžetinėms įstaigoms biudžeto asignavimus;

15) kasmet nustato savivaldybės tarnautojų mokymo prioritetus;

16) nustato kainas ir tarifus už specialios paskirties bendrovių, savivaldybės biudžetinių ir viešųjų įstaigų teikiamas atlygintinas paslaugas bei keleivių vežimą vietiniais maršrutais, taip pat įstatymų numatyta tvarka nustato centralizuotai tiekiamos šilumos, šalto ir karšto vandens kainas, nustato vietines rinkliavas bei kitas įmokas;

17) Vyriausybės įgaliotos institucijos nustatyta tvarka laikydamasi įstatymų nustatytų skolinimosi limitų priima sprendimus dėl naudojimosi bankų kreditais, paskolų ėmimo ir teikimo, garantijų suteikimo ir laidavimo kreditoriams už savivaldybės kontroliuojamų įmonių imamas paskolas;

18) priima sprendimus teikti mokesčių, rinkliavų ir kitas įstatymų nustatytas lengvatas savivaldybės biudžeto sąskaita. Nustato subsidijų ir kompensacijų skyrimo naujas darbo vietas steigiančioms įmonėms tvarką, atitinkamai keičia savivaldybės biudžetą, tais atvejais, kai lėšų tam nebuvo numatyta;

19) tvirtina savivaldybės teritorijos socialinės ir ekonominės plėtros programas;

20) deleguoja tarybos narius į įstatymų nustatytas regionines tarybas bei komisijas ir suteikia jiems įgaliojimus;

21) priima sprendimus dėl disponavimo savivaldybei nuosavybės teise priklausančiu turtu, nustato šio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo tvarką, išskyrus atvejus, kai ji nustatyta įstatymu;

22) priima sprendimus dėl savivaldybei priskirtos valstybinės žemės ir kito valstybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo patikėjimo teise;

23) priima sprendimus dėl biudžetinių įstaigų, savivaldybės įmonių steigimo, dėl viešųjų įstaigų bei akcinių bendrovių steigimo ar dalyvavimo jas steigiant, dalies steigėjo funkcijų perdavimo kitoms savivaldybių institucijoms dėl šių įstaigų ir įmonių reorganizavimo ir likvidavimo arba dalyvavimo jas reorganizuojant ir likviduojant;

24) priima sprendimus dėl bendrų su kitomis savivaldybėmis įmonių steigimo;

25) įstatymų nustatyta tvarka tvirtina teritorijų planavimo dokumentus. Specialiuosius ir detaliuosius planus gali pavesti tvirtinti valdybai;

26) Saugomų teritorijų įstatymo nustatyta tvarka steigia savivaldybės saugomas teritorijas, skelbia savivaldybės saugomus vietinės reikšmės gamtos bei kultūros paveldo objektus, priima sprendimus aplinkos apsaugos būklei gerinti;

27) teikia siūlymus dėl savivaldybės teritorijos ribų keitimo, savivaldybės pavadinimo suteikimo ir keitimo, gyvenamųjų vietovių sudarymo, jų pavadinimų, teritorijų ribų nustatymo ir keitimo, taip pat suteikia ir keičia gatvių, aikščių, pastatų, statinių ir kitų savivaldybei nuosavybės teise priklausančių objektų pavadinimus;

28) tvirtina želdinių apsaugos, miestų ir kitų gyvenamųjų vietovių tvarkymo, sanitarijos ir higienos, atliekų tvarkymo, gyvūnų laikymo, prekybos turgavietėse ir kitas taisykles;

29) teikia siūlymus nustatyta tvarka patvirtinti savivaldybės gyvenamųjų vietovių herbus, tvirtina kitus savivaldybės simbolius ir jų naudojimo tvarką, nustatyta tvarka gali už nuopelnus suteikti savivaldybės (jos centro ar kitos gyvenamosios vietovės) piliečio garbės vardą;

30) savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka išklauso savivaldybės tarybai atskaitingų institucijų ataskaitas bei mero, savivaldybės administratoriaus, savivaldybės kontrolieriaus, biudžetinių ir viešųjų įstaigų, įmonių ir organizacijų vadovų atsakymus į tarybos narių paklausimus ir priima dėl jų sprendimus;

31) teikia valstybės institucijoms pasiūlymus dėl savivaldybės teritorijoje esančių jų padalinių, veiklos, prireikus savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka išklauso šių padalinių vadovus;

32) priima sprendimus dėl savivaldybės valdomo, išlikusio nekilnojamojo turto nuosavybės teisių atkūrimo religinėms bendrijoms ir bendruomenėms;

33) priima sprendimus dėl kompensacijų tam tikroms vartotojų grupėms mokėjimo už perkamą kurą, elektros ir šilumos energiją, karštą vandenį bei gamtines dujas;

34) priima sprendimus dėl koncesijų naudotis savivaldybės objektais suteikimo tikslingumo ir atlyginimo dydžio nustatymo;

35) priima sprendimus dėl specializuotųjų (tikslinių) fondų sudarymo;

36) nustato savivaldybės vardu gautos labdaros skirstymo tvarką;

37) gali priimti sprendimą atlikti savivaldybės įstaigų ar savivaldybės kontroliuojamų įmonių tam tikros veiklos nepriklausomą auditą;

38) tvirtina sutarčių pasirašymo tvarką ir nustato, kokios sutartys negali būti sudaromos be išankstinio savivaldybės tarybos pritarimo;

39) priima sprendimą išieškoti iš mero žalą, atsiradusią dėl jo tyčinių neteisėtų sprendimų, pareigų neatlikimo ar šiurkštaus aplaidumo atliekant pareigas, kai savialdybės viešojo administravimo subjektai teismo sprendimu turėjo atlyginti žalą, jei žala neviršija jo paskutiniųjų šešių mėnesių vidutinio darbo užmokesčio dydžio;

40) priima sprendimus dėl jungimosi į savivaldybių sąjungas, dėl bendradarbiavimo su užsienio šalių savivaldybėmis ar prisijungimo prie tarptautinių savivaldos organizacijų.

18 straipsnis. Savivaldybės valdyba

1. Savivaldybės taryba savo įgaliojimų laikui iš savivaldybės tarybos narių sudaro valdybą ir nustato jos narių skaičių.

2. Valdybos nariai pagal pareigas yra meras ir mero pavaduotojas (pavaduotojai). Kitų neetatinių valdybos narių kandidatūras iš tarybos narių savivaldybės tarybai tvirtinti teikia meras. Valdybos nariais negali būti Kontrolės komiteto pirmininkas, jo pavaduotojas ir komiteto nariai. Valdybos narių tvirtinimo ir valdybos nario statuso praradimo procedūrą nustato savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

3. Valdyba sprendimus priima posėdžiuose. Posėdis yra teisėtas, jeigu jame dalyvauja ne mažiau kaip 2/3 visų jos narių.

4. Valdybos posėdžio darbotvarkę sudaro meras. Ji gali būti papildyta ar pakeista valdybos sprendimu savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka.

5. Valdybos posėdžiai protokoluojami. Posėdžių protokolus pasirašo to posėdžio pirmininkas - meras ar posėdžiui pirmininkavęs valdybos narys ir administratoriaus paskirtas atsakingas už protokolus tarnautojas.

6. Valdybos sprendimai priimami posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma. Kai valdybos narių balsai pasiskirsto po lygiai, lemia mero arba kito posėdžiui pirmininkaujančio balsas. Valdybos sprendimai įsigalioja nuo jų priėmimo, o sprendimai, kuriuose nustatomi, keičiami ar pripažįstami netekusiais galios norminiai administraciniai teisės aktai, - kitą dieną po jų viešo paskelbimo savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatytu būdu, jeigu pačiuose sprendimuose nenustatyta vėlesnė jų įsigaliojimo data. Valdybos sprendimus pasirašo posėdžio pirmininkas - meras arba kitas valdybos narys.

7. Pareikšti nepasitikėjimą valdybos nariais, išskyrus nepasitikėjimą meru ir mero pavaduotoju (pavaduotojais), gali 1/3 išrinktų tarybos narių.Valdybos nariai iš valdybos atleidžiami, jeigu už nepasitikėjimą balsuoja visų tarybos narių dauguma. Jeigu sprendimas atleisti atskirus valdybos narius iš pareigų dėl nepasitikėjimo nepriimamas, šis klausimas pakartotinai svarstomas savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka.

8. Valdybos įgaliojimai pasibaigia, kai į pirmąjį posėdį susirenka naujai išrinktos tarybos nariai. Iki naujos valdybos sudarymo jos įgaliojimus laikinai vykdo meras.

19 straipsnis. Savivaldybės valdybos įgaliojimai

1. savivaldybės valdyba:

1) organizuoja savivaldybės biudžeto projekto rengimą, teikia jį ir biudžeto įvykdymo apyskaitą tvirtinti savivaldybės tarybai;

2) priima sprendimus dėl savivaldybės teritorijos raidos analizės, bendrųjų ilgalaikių socialinių, kultūrinių, ūkinių, investicinių, demografinių, nusikaltimų kontrolės ir prevencijos, ekologinių, sveikatos ir kitų programų projektų rengimo;

3) priima sprendimus dėl valstybės socialinių ir ekonominių programų tikslinių lėšų ir kitų valstybės fondų lėšų paskirstymo savivaldybės biudžetinėms įstaigoms;

4) vadovaudamasi įstatymais ir Vyriausybės nutarimais priima sprendimus dėl savivaldybių gyvenamųjų patalpų nuomos mokesčio dydžio,;

5) nagrinėja piliečių prašymus atkurti nuosavybės teises į gyvenamuosius namus, jų dalis, butus, ūkinės ir komercinės paskirties pastatus;

6) priima sprendimus dėl kompensacijų mokėjimo už valstybės išperkamus grąžintinus pastatus ar jų dalis ir kitus statinius;

7) savivaldybės tarybos nustatyta tvarka skirsto gautą labdarą, jeigu labdaros davėjas nenurodė konkretaus labdaros gavėjo;

8) priima savivaldybės gyventojams privalomus sprendimus sanitarijos, visuomenės sveikatos bei aplinkos apsaugos klausimais ir skelbia juos spaudoje;

9) atlieka įstatymų nustatytas teritorijų planavimo funkcijas, savivaldybės tarybos pavedimu tvirtina specialiuosius ir detaliuosius planus;

10) vadovaudamasi atitinkamais savivaldybės biudžeto straipsniais priima sprendimus dėl socialinės ir gamybinės infrastruktūros objektų projektavimo ir statybos, paveda savivaldybės administracijai atlikti šių darbų užsakovo funkcijas, nustato šių objektų eksploatavimo tvarką;

11) pagal patvirtintą biudžetą priima sprendimus dėl socialinio būsto fondo formavimo (statybos, pirkimo ir t. t.) bei būsto suteikimo;

12) priima sprendimus dėl piliečių, turinčių teisę į valstybės paramą gyvenamajam būstui įsigyti, eilių sudarymo bei tvarkymo ir dėl savivaldybės gyvenamųjų patalpų nuomos savivaldybės tarybos patvirtinta tvarka;

13) teikia savivaldybės tarybai pasiūlymus steigti įmones ir iš savivaldybės biudžeto išlaikomas įstaigas, jas reorganizuoti ir likviduoti;

14) savivaldybės tarybos nustatyta tvarka priskiria savivaldybės kontroliuojamoms įmonėms bei įstaigoms valdyti patikėjimo teise savivaldybės nekilnojamąjį turtą, prireikus perduoda šį turtą iš vienų savivaldybės įstaigų bei įmonių kitoms;

15) mero siūlymu ir atsižvelgdama į įstatymų patvirtintą sąrašą sprendžia politinio (asmeninio) pasitikėjimo valstybės tarnautojų pareigybių steigimo klausimą, nustato jų skaičių;

16) nustato savivaldybės administracijos tarnautojų skaičių ir atlieka kitas personalo valdymo funkcijas, priskirtas valdybai pagal Valstybės tarnybos įstatymą;

17) ne rečiau kaip kartą per metus arba prireikus atsiskaito už savo veiklą savivaldybės tarybai.

2. Valdybos darbo tvarką reglamentuoja savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

20 straipsnis. Savivaldybės meras, mero pavaduotojas

1. Savivaldybės taryba savo įgaliojimų laikui iš tarybos narių renka savivaldybės merą ir mero siūlymu skiria vieną ar kelis mero pavaduotojus.( Savivaldybės taryba gali nuspręsti, kad mero pavaduotojas pareigas atlieka visuomeniniais pagrindais.) Meras renkamas, o mero pavaduotojas skiriamas slaptu balsavimu. Laikoma, kad meras išrinktas, o mero pavaduotojas paskirtas, jeigu už jų kandidatūras balsavo visų tarybos narių dauguma. Su meru darbo sutartis nesudaroma.

2. Meras, mero pavaduotojas prieš terminą netenka savo įgaliojimų savivaldybės tarybos sprendimu, jeigu už tai balsuoja visų tarybos narių dauguma:

1) Vyriausybės arba valstybės kontroliuojančios institucijos siūlymu už įstatymų ar kitų teisės aktų pažeidimus, dėl kurių padaryta esminės žalos valstybės ar savivaldybės interesams bei nuosavybei;

2) kai dėl laikino nedarbingumo nedirba daugiau kaip šimtą dvidešimt kalendorinių dienų iš eilės arba daugiau kaip šimtą keturiasdešimt dienų per paskutiniuosius dvylika mėnesių;

3) pateikęs atsistatydinimo prašymą.

3. Meras, mero pavaduotojas taip pat netenka savo įgaliojimų prieš terminą, jeigu ne mažiau kaip 1/3 visų tarybos narių pareiškia nepasitikėjimą jais ir savivaldybės taryba priima sprendimą atleisti merą, mero pavaduotoją, už kurį balsavo ne mažiau kaip 2/3 visų tarybos narių. Jeigu sprendimas atleisti merą, mero pavaduotoją dėl nepasitikėjimo nepriimamas, šį klausimą pakartotinai svarstyti galima tik po pusės metų.

4. Mero pavaduotojas mero teikimu prieš terminą netenka savo įgaliojimų, jeigu už tai balsuoja visų tarybos narių dauguma.

5. Mero, mero pavaduotojo įgaliojimai nutrūksta, jeigu jie netenka tarybos nario mandato.

6. Pasibaigus savivaldybės tarybos įgaliojimams, šios tarybos išrinkto mero įgaliojimai baigiasi kai naujai išrinkta savivaldybės taryba išrenka merą.Jeigu meras atsisako eiti pareigas iki naujai išrinkta savivaldybės taryba išrinks merą, laikoma, kad jis atsistatydino savo noru, ir jam išeitinė pašalpa nemokama. Šiuo atveju savivaldybės taryba mero pareigas laikinai eiti paveda vienam naujai išrinktos tarybos nariui.

7. Po savo kadencijos pabaigos meras bei mero pavaduotojas, jeigu neišrenkamas meru ar nepaskiriamas mero pavaduotoju, turi teisę Vyriausybės nustatyta tvarka grįžti į iki išrinkimo tarybos nariais eitas pareigas, o kai tokios galimybės nėra, - į kitas to paties lygio ir kategorijos pareigas, jeigu eitos pareigos pagal teisės aktus priskiriamos karjeros valstybės tarnautojų pareigoms. Jeigu šie asmenys iki išrinkimo tarybos nariais tokių pareigų nėjo, jiems išmokama 3 mėnesių jų vidutinio darbo užmokesčio dydžio kompensacija. Ji išmokama per 3 mėnesius lygiomis dalimis kas mėnesį. Jeigu asmuo pradeda eiti pareigas valstybės tarnyboje anksčiau negu po 3 mėnesių, likusi neišmokėta kompensacijos dalis nemokama.

8. Mero ir mero pavaduotojo atlyginimus pagal įstatymų nustatytus koeficientus tvirtina savivaldybės taryba.

9. Meras ir mero pavaduotojas negali dirbti kitose institucijose, įstaigose, įmonėse ir organizacijose bei gauti kito atlyginimo, išskyrus atlyginimą už mokslinę, pedagoginę ar kūrybinę veiklą.

10. Mero pavaduotojas pirmininkauja savivaldybės tarybos ar valdybos posėdžiui, kai priimant sprendimą meras negali dalyvauti.

11. Merui, mero pavaduotojui Darbo sutarties įstatymas, taip pat darbo įstatymų nuostatos, reglamentuojančios drausminių nuobaudų skyrimą, netaikomi.

12. Savo įgaliojimų laikui meras gali turėti politinio (asmeninio) pasitikėjimo tarnautojus, kurių skaičių nustato valdyba (Savivaldybės taryba, jeigu valdyba nesudaroma).

21 straipsnis. Savivaldybės mero, mero pavaduotojo įgaliojimai

1. Savivaldybės meras yra atskaitingas savivaldybės tarybai ir bendruomenei už savivaldybės veiklą. Savivaldybės meras:

1) nustato ir sudaro savivaldybės tarybos bei valdybos posėdžių darbotvarkes bei teikia sprendimų projektus, šaukia savivaldybės tarybos posėdžius ir jiems pirmininkauja, koordinuoja savivaldybės tarybos komitetų ir komisijų veiklą, pasirašo savivaldybės tarybos, valdybos sprendimus ir posėdžių, kuriems pirmininkavo, protokolus;

2) atstovauja arba įgalioja kitus asmenis atstovauti savivaldybei teisme, bendradarbiaujant su kitomis savivaldybėmis, valstybės ar užsienio valstybių institucijomis, kitais juridiniais ir fiziniais asmenimis;

3) atstovauja savivaldybei Regiono plėtros taryboje ir turi sprendžiamojo balso teisę sudarant ir įgyvendinant regiono plėtros programą;

4) siūlo savivaldybės tarybai mero pavaduotojo (pavaduotojų), valdybos narių ir komisijos pirmininkų kandidatūras, taip pat gali siūlyti atleisti juos iš pareigų;

5) atsižvelgdamas į savivaldybės administratoriaus teikimą tvirtina savivaldybės administracijos padalinių nuostatus, padalinių etatus, neviršydamas darbo užmokesčiui skirtų lėšų ir valdybos nustatyto savivaldybės administracijos tarnautojų skaičiaus;

6) administruoja savivaldybės asignavimus arba įgalioja tai daryti savivaldybės administratorių;

7) per savivaldybės administratorių vadovauja savivaldybės administracijos struktūriniams ir struktūriniams teritoriniams padaliniams;

8) Valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka skiria ir atleidžia mero politinio (asmeninio) pasitikėjimo valstybės tarnautojus;

9) kartu su atitinkamomis valstybės institucijomis ir įstaigomis rengia ir įgyvendina prevencines priemones ir gyventojus gelbėja įvykusių katastrofų, stichinių nelaimių, epidemijų, užkrečiamų ligų atvejais, likviduoja jų padarinius, rūpinasi nusikaltimų kontrolės ir prevencijos programų įgyvendinimu bei aplinkos būkle savivaldybės teritorijoje;

10) gavęs savivaldybės tarybos pritarimą, sudaro savivaldybės bendradarbiavimo su valstybės institucijomis, kitomis savivaldybėmis bei užsienio institucijomis sutartis;

11) rūpinasi viešąja tvarka ir gyventojų rimtimi;

12) organizuoja migracijos procesų tyrimą ir analizę, kartu su teritorinėmis darbo biržomis rūpinasi gyventojų užimtumu, jų kvalifikacijos kėlimu ir perkvalifikavimu bei viešųjų darbų organizavimu;

13) atsako ir kontroliuoja valstybinės kalbos vartojimą;

14) įstatymų nustatyta tvarka išduoda leidimus pastatų ir kitų objektų statybai, rekonstrukcijai, remontui ar nugriovimui arba nustatyta tvarka įgalioja tai daryti savivaldybės administratorių ar kitą savivaldybės administracijos tarnautoją;

15) organizuoja pirminę asmens ir visuomenės sveikatos priežiūrą, ligonių, invalidų ir senelių slaugą ir rūpybą, išduoda rekomendacijas pirminės sveikatos priežiūros įstaigoms dėl farmacinės veiklos;

16) sudaro ir tvirtina naujokų šaukimo ir šauktinių medicinos ekspertizės komisijas;

17) organizuoja vaikų, jaunimo ir suaugusiųjų bendrąjį lavinimą, ikimokyklinį vaikų ugdymą, vaikų ir jaunimo papildomą ugdymą

18) organizuoja socialinių paslaugų ir kitos socialinės paramos teikimą, atsako už neįgalių gyventojų (invalidų) socialinę integraciją;

19) rūpinasi gyventojų bendrosios kultūros ugdymu, etnokultūros puoselėjimu, nekilnojamųjų kultūros vertybių apsauga;

20) atlieka kitų įstatymų jam priskirtas funkcijas ir įgaliojimus;

21) ne rečiau kaip kartą per metus atsiskaito rinkėjams už savivaldybės tarybos ir valdybos veiklą.

2. Mero sprendimai įforminami potvarkiais.

3. Mero pavaduotojas atlieka savivaldybės tarybos nustatytas funkcijas ir mero pavedimus. Kai meras negali eiti pareigų, mero pavaduotojas atlieka visas jo pareigas, išskyrus šio straipsnio 1 dalies 4 ir 8 punktuose numatytus įgaliojimus. Mero veiklą ir jo pavadavimo procedūrą reglamentuoja savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

PENKTASIS SKIRSNIS

SAVIVALDYBĖS TARYBOS NARIAI

22 straipsnis. Tarybos nario statusas

1. Tarybos narys yra Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo nustatyta tvarka gyventojų išrinktas savivaldybės bendruomenės atstovas. Naujai išrinktos tarybos nario įgaliojimai prasideda, o ankstesnės kadencijos tarybos nario įgaliojimai baigiasi nuo tos dienos, kurią naujai išrinkta savivaldybės taryba susirenka į pirmąjį posėdį.

2. Tarybos narys turi savivaldybės tarybos nario pažymėjimą.Šį pažymėjimą įteikia apygardos rinkimų komisijos pirmininkas, o jeigu asmuo tarybos nariu tapo vietoj netekusio mandato tarybos nario, - savivaldybės meras.

3. Draudžiama tarybos narį persekioti už balsavimą ar pareikštą nuomonę savivaldybės tarybos ar jos komitetų posėdžiuose. Už asmens įžeidimą ar šmeižtą, už asmens garbę ir orumą žeminančių ir tikrovės neatinkančių žinių paskleidimą tarybos narys gali būti traukiamas atsakomybėn bendra tvarka.

4. Tarybos nario pareigas ir teises nustato šis įstatymas ir savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

23 straipsnis. Tarybos nario pareigos

Tarybos narys privalo:

1) dalyvauti savivaldybės tarybos posėdžiuose;

2) būti vieno (be Kontrolės komiteto) savivaldybės tarybos komiteto nariu;

3) dalyvauti savivaldybės tarybos komiteto, kurio narys jis yra, posėdžiuose;

4) nebalsuoti savivaldybės tarybos ir jos komitetų posėdžiuose, kai jo balsavimas svarstomu klausimu prieštarauja Viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybinėje tarnyboje įstatymui;

5) ne rečiau kaip vieną kartą per metus atsiskaityti rinkėjams savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka.

24 straipsnis. Tarybos nario teisės

Tarybos narys turi teisę:

1) šio įstatymo nustatyta tvarka rinkti ir būti išrinktas į pareigas savivaldybių institucijose;

2) savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka siūlyti savivaldybės tarybai svarstyti klausimus, rengti savivaldybės tarybos sprendimų projektus, gauti su savivaldybės taryboje nagrinėjamais klausimais, susijusią informaciją iš savivaldybės administracijos ar kitų savivaldybės įstaigų ir organizacijų, dalyvauti diskusijose svarstomais klausimais, raštu ir žodžiu pateikti pastabas dėl savivaldybės tarybos sprendimų projektų, dėl savivaldybės tarybos darbo tvarkos ir kt., savivaldybės tarybos posėdžio metu klausti pranešėjus, pasisakyti dėl vedimo tvarkos, kreiptis su paklausimais į savivaldybių institucijų, savivaldybės administracijos, kitų savivaldybės įstaigų, įmonių ir organizacijų, taip pat valstybės institucijų, kurios veikia savivaldybės teritorijoje, vadovus ir tarnautojus;

3) dalyvauti ir pasisakyti savivaldybės tarybos komitetų ir komisijų posėdžiuose, taip pat valdybos posėdžiuose, kuriuose svarstomi jo pateikti klausimai;

4) jungtis į frakcijas savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka;

5) gauti iš savivaldybės administracijos vietą posėdžiui, techninę pagalbą ir priemones tarybos nario įgaliojimams vykdyti.

25 straipsnis. Tarybos nario įgaliojimų netekimas prieš terminą

Tarybos narys įgaliojimų netenka prieš terminą;

1)	jeigu pagal atitinkamą įstatymą savivaldybės teritorijoje laikinai įvestas tiesioginis valdymas;

2) Vyriausiosios rinkimų komisijos sprendimu pagal Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo nuostatas.

26 straipsnis. Kompensacijos tarybos nariams

1. Komitetų pirmininkams, valdybų ir tarybos nariams už darbą savivaldybės tarybos, komitetų, komisijų, valdybos posėdžiuose bei kitą savivaldybės tarybos pavedimu atliktą darbą mokama kompensacija. Ši kompensacija apskaičiuojama pagal Statistikos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės skelbiamą šalies vidutinio atlyginimo dydį, atsižvelgiant į faktiškai sugaištą laiką, kurio trukmė patvirtinama savivaldybės tarybos veiklos reglamente nustatyta tvarka. Tarybos nariai negali gauti kompensacijos už savivaldybės taryboje sugaištą laiką, jeigu už tą patį laiką jie gavo atlyginimą pagrindinėje darbovietėje.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nustatyta kompensacijų mokėjimo tvarka taikoma, jeigu teisės aktai nenustato ko kito.

3. Jeigu pagal mero potvarkį tarybos narys atstovauja savivaldybei už savivaldybės ribų, savivaldybės administracija Vyriausybės nustatyta tvarka apmoka jam komandiruotės išlaidas.

4. Savivaldybės tarybos, jos komitetų ir valdybos posėdžių laiku, taip pat kitais savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatytais atvejais tarybos narys atleidžiamas nuo tiesioginio darbo ar pareigų bet kurioje institucijoje įstaigoje, įmonėje ar organizacijoje.

ŠEŠTASIS SKIRSNIS

SAVIVALDYBĖS KONTROLĖS INSTITUCIJOS

27 straipsnis. Savivaldybės kontrolierius, savivaldybės kontrolieriaus tarnyba

1. Savivaldybės kontrolierius yra savivaldybės kontrolės institucija, tiesiogiai kontroliuojanti savivaldybės biudžeto vykdymą bei atliekanti vidaus audito funkcijas savivaldybėje, atskaitinga savivaldybės tarybai ir nesusijusi su savivaldybės tarybos įgaliojimų pabaiga.

2. Savivaldybės kontrolieriaus institucijos funkcijoms įgyvendinti savivaldybės kontrolieriaus teikimu savivaldybės taryba gali steigti (privalo steigti, kai savivaldybės gyventojų skaičius viršija 15 tūkstančių gyventojų) savivaldybės kontrolieriaus tarnybą. Jai vadovauja savivaldybės kontrolieriaus.

3. Savivaldybės kontrolierius skiriamas į pareigas Valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka atviro konkurso būdu 5 metų kadencijai. Pasibaigus kadencijai, savivaldybės kontrolierius gali pakartotinai dalyvauti konkurse į tas pačias pareigas naujam terminui. Kadencijų skaičius tam pačiam asmeniui neribojamas.

4.Pretendentų į savivaldybės kontrolierius atrankos komisiją, į kurią savo atstovą deleguoja Finansų ministerija, tvirtina savivaldybės taryba. Priėmimo į savivaldybės kontrolieriaus pareigas konkursą teisės aktų nustatyta tvarka organizuoja meras arba savivaldybės tarybos įgaliotas kitas asmuo, o sprendimą dėl savivaldybės kontrolieriaus paskyrimo į pareigas priima savivaldybės taryba.

5. Savivaldybės taryba gali nepripažinti konkurso rezultatų, jei konkursas vyko pažeidžiant teisės aktų nustatytą tvarką. Tokiu atveju konkursas organizuojamas iš naujo.

6. Savivaldybės kontrolierius privalo turėti aukštąjį išsilavinimą ir ne mažesnį kaip trejų metų darbo stažą finansų, ekonomikos, kontrolės arba viešojo administravimo srityse.

7. Savivaldybės kontrolieriaus ir savivaldybės kontrolieriaus tarnybos veiklos nuostatus tvirtina savivaldybės taryba. Be to, taryba nustato savivaldybės kontrolieriaus tarnybos (jeigu ji steigiama) darbo užmokesčio fondą ir vadovaudamasi įstatymų nustatytais koeficientais tvirtina savivaldybės kontrolieriaus atlyginimą.

8. Savivaldybės kontrolierius gali būti atleistas iš pareigų iki įgaliojimų pabaigos Valstybės tarnybos įstatymo numatytais pagrindais, savivaldybės tarybos sprendimu.

9. Savivaldybės kontrolieriaus, taip pat savivaldybės kontrolieriaus tarnybos (jei ji steigiama) finansinį, ūkinį bei materialinį aptarnavimą atlieka savivaldybės administracija. Savivaldybės kontrolierius (savivaldybės kontrolieriaus tarnyba) turi savo antspaudą.

10. Savivaldybės kontrolierius (savivaldybės kontrolieriaus tarnyba) savo veikloje vadovaujasi įstatymais, Vyriausybės patvirtintais Vidaus audito nuostatais, Valstybės kontrolės metodiniais nurodymais ir savivaldybės tarybos patvirtintais savivaldybės kontrolieriaus (savivaldybės kontrolieriaus tarnybos) veiklos nuostatais.

11. Savivaldybės kontrolieriaus, taip pat savivaldybės kontrolieriaus tarnybos tarnautojų statusą nustato Valstybės tarnybos ir šis įstatymas.

12. Savivaldybės kontrolierius, taip pat savivaldybės kontrolieriaus tarnybos tarnautojai negali būti savivaldybės, kurioje jie dirba, tarybos nariais.

28 straipsnis. Savivaldybės kontrolieriaus (savivaldybės kontrolieriaus tarnybos) kompetencija

1. Savivaldybės kontrolierius (savivaldybės kontrolieriaus tarnyba) prižiūri, ar teisėtai, tikslingai ir efektyviai naudojamos savivaldybės biudžeto lėšos, kitas savivaldybės turtas ir savivaldybei perduotas valstybės turtas.

2. Savivaldybės kontrolierius:

1) tvirtina savivaldybės kontrolieriaus tarnybos (jei ji steigiama) pareigybių sąrašą, Valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka priima į tarnybą ir atleidžia iš jos tarnautojus, atlieka kitas Valstybės tarnybos įstatymo jam, kaip įstaigos vadovui, priskirtas funkcijas;

2) organizuoja savivaldybės tarybos patvirtinto metinio savivaldybės kontrolės tarnybos patikrinimų plano vykdymą;

3) savo iniciatyva, savivaldybės tarybos ar mero rašytiniu pavedimu atlieka arba organizuoja tikslinius patikrinimus bei revizijas savivaldybės administracijoje (struktūriniuose ir struktūriniuose teritoriniuose padaliniuose), savivaldybės biudžetinėse ir viešosiose įstaigose bei savivaldybės kontroliuojamose įmonėse;

4) valstybės kontrolieriaus, jo pavaduotojų arba Valstybės kontrolės skyrių vadovų prašymu dalyvauja arba paveda tarnybos tarnautojams dalyvauti Valstybės kontrolės organizuojamuose tiksliniuose patikrinimuose bei revizijose atitinkamose savivaldybės institucijose ir įstaigose bei savivaldybės kontroliuojamose įmonėse;

5) nustato tarnybos darbuotojams užduotis ir jų atlikimo metodus;

6) teikia savivaldybės administratoriui bei tikrinamų įstaigų ir įmonių vadovams išvadas bei pasiūlymus dėl patikrinimų metu konstatuotų trūkumų pašalinimo ir reikalauja iš jų informacijos apie pasiūlymų vykdymą;

7) tikrinimų išvadas teikia savivaldybės tarybos Kontrolės komitetui ir merui, o išvadas dėl savivaldybės biudžeto vykdymo, dėl kitų savivaldybės lėšų ir turto naudojimo - ir savivaldybės tarybai;

8) yra atsakingas už savivaldybės finansinių išteklių bei turto naudojimo patikrinimų atlikimą arba organizavimą;

9) patikrinimo metu nustatęs nusikaltimo požymius, medžiagą perduoda teisėsaugos institucijoms;

10) priima sprendimus dėl savivaldybės kontrolieriaus tarnybos gaunamų gyventojų skundų ar pareiškimų išnagrinėjimo;

11) pagal Seimo kontrolierių prašymus teikia jiems reikalingą informaciją.

12) pagal savo kompetenciją leidžia įsakymus;

13) kiekvienais metais, iki savivaldybės biudžeto patvirtinimo, pateikia savivaldybės tarybai savo veiklos ataskaitą, o kai taryba ar Kontrolės komitetas reikalauja, - teikia prašomą informaciją nustatytais terminais;

14) ne rečiau kaip 2 kartus per metus pateikia Finansų ministerijai (jos nustatytais terminais ir tvarka) informaciją apie Europos Sąjungos struktūrinių fondų bei kitų lėšų, skiriamų iš Europos Sąjungos, naudojimą savivaldybėje.

3. Savivaldybės kontrolieriaus tarnybos (jei ji steigiama) tarnautojai:

1) kontrolieriaus pavedimu atlieka planinius ir tikslinius patikrinimus bei revizijas savivaldybės administracijoje, jos padaliniuose, savivaldybės biudžetinėse ir viešosiose įstaigose bei savivaldybės kontroliuojamose įmonėse;

2) tikrina savivaldybės biudžeto lėšų naudojimo teisėtumą visose nepaisant jų statuso įstaigose, įmonėse bei organizacijose, kurioms tos lėšos skirtos;

3) pagal kompetenciją Viešojo administravimo įstatymo nustatyta tvarka, nagrinėja gyventojų skundus ir pareiškimus. Anoniminiai skundai ar pareiškimai nagrinėjami, jeigu taip nusprendžia savivaldybės kontrolierius;

4) Administracinių teisės pažeidimų kodekso nustatytais atvejais surašo administracinių teisės pažeidimų protokolus ir juos teikia nagrinėti įstatymų nustatyta tvarka savivaldybės Administracinei komisijai.

SEPTINTASIS SKIRSNIS

SAVIVALDYBĖS VIEŠOJO ADMINISTRAVIMO ĮSTAIGOS,

JŲ SUDARYMAS IR ĮGALIOJIMAI

29 straipsnis. Savivaldybės administracija, administratorius

1. Savivaldybės administracija yra savivaldybės įstaiga, kurią sudaro struktūriniai ir struktūriniai teritoriniai padaliniai - seniūnijos ir į struktūrinius padalinius neįeinantys viešojo administravimo bei paslaugų valstybės tarnautojai (išskyrus politinio (asmeninio) pasitikėjimo tarnautojus). Savivaldybės administracijos struktūrą, jos veiklos nuostatus ir darbo užmokesčio fondą mero teikimu tvirtina arba keičia savivaldybės taryba, o etatus, didžiausią leistiną darbuotojų skaičių savivaldybės administratoriaus teikimu tvirtina savivaldybės valdyba. Savivaldybės administracijos įgaliojimai nesusiję su savivaldybės tarybos įgaliojimų pabaiga. Savivaldybės administracija turi sąskaitų bankuose ir antspaudą su savivaldybės herbu. Savivaldybės administracijos struktūriniai ir struktūriniai teritoriniai padaliniai - seniūnijos taip pat gali turėti sąskaitų bankuose.

2. Savivaldybės administratorius yra savivaldybės administracijos vadovas – karjeros valstybės tarnautojas, atsakingas ir atskaitingas savivaldybės merui. Savivaldybės administratoriaus skyrimo ir atleidimo tvarką nustato Valstybės tarnybos įstatymas.

3. Savivaldybės administracija:

1) savivaldybės teritorijoje organizuoja ir kontroliuoja vietos savivaldos institucijų sprendimų įgyvendinimą arba pati juos įgyvendina;

2) įgyvendina įstatymus ir vadovaujantis įstatymais priimtus Vyriausybės nutarimus, nereikalaujančius savivaldybės institucijų sprendimų;

3) įstatymų nustatyta tvarka organizuoja savivaldybės biudžeto pajamų ir išlaidų bei kitų piniginių išteklių buhalterinės apskaitos tvarkymą bei organizuoja ir kontroliuoja savivaldybės turto valdymą ir naudojimą;

4) administruoja viešųjų paslaugų teikimą;

5) rengia savivaldybės institucijų sprendimų ir potvarkių projektus;

6) techniškai aptarnauja merą, kitas savivaldybės institucijas ir tarybos narius, kai šie vykdo savo įgaliojimus.

4.	Savivaldybės administratorius:

1) atsako už vidaus administravimą savivaldybės administracijoje;

2) administruoja asignavimus, tarybos skirtus savivaldybės administracijai;

3) atsako už savivaldybės biudžeto vykdymą ir savivaldybės ūkinę bei finansinę veiklą;

4) organizuoja savivaldybės administracijos darbą;

5) padeda merui rengti savivaldybės institucijų posėdžius, juose dalyvauja ir, kai posėdžio pirmininkas leidžia, gali pasisakyti, rūpinasi, kad būtų rašomi ir saugomi posėdžių protokolai, nustatyta tvarka skelbiami ir išsiuntinėjami savivaldybės institucijų sprendimai, mero potvarkiai;

6) atsako už savivaldybės tarybos, valdybos sprendimų ir mero potvarkių įgyvendinimą;

7) Valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka skiria ir atleidžia savivaldybės administracijos tarnautojus ir viešąsias paslaugas teikiančių įstaigų vadovus, koordinuoja ir kontroliuoja jų darbą, atlieka kitas Valstybės tarnybos įstatymo jam priskirtas personalo valdymo funkcijas;

8) organizuoja savivaldybės viešojo administravimo institucijų tarnautojų mokymą bei tobulinimąsi.

9) pagal įgaliojimus savivaldybės reikalais gali kreiptis į valstybinio administravimo subjektus, leisti įsakymus, privalomus savivaldybės administracijos struktūriniams bei struktūriniams teritoriniams padaliniams ir į struktūrinius padalinius neįeinantiems viešojo administravimo bei paslaugų valstybės tarnautojams.

5. Savivaldybės administracijos tarnautojų teisinius santykius reguliuoja Valstybės tarnybos įstatymas. Savivaldybės administracijos karjeros ir paslaugų Valstybės tarnautojai atskaitingi savivaldybės administratoriui, o politinio (asmeninio) pasitikėjimo Valstybės tarnautojai - merui.

6. Kai savivaldybės teritorijoje laikinai įvedamas tiesioginis valdymas, savivaldybės administratorius yra pavaldus ir atskaitingas Vyriausybės įgaliotiniui.

7. Savivaldybės administracijos tarnautojai negali būti savivaldybės, kurioje jie dirba, tarybos nariais.

30 straipsnis. Seniūnija ir seniūnas

1. Seniūnija yra savivaldybės administracijos struktūrinis teritorinis padalinys, veikiantis tam tikroje savivaldybės teritorijos dalyje. Seniūnijai aptarnavimo teritorijos ribas savo sprendimu nustato savivaldybės taryba. Seniūnijų skaičių taip pat nustato savivaldybės taryba.

3. Seniūnijai vadovauja seniūnas. Jį konkurso būdu atsižvelgdamas į gyventojų nuomonę (palanki gyventojų nuomonė laikoma kandidato privalumu) skiria ir atleidžia savivaldybės administratorius vadovaudamasis Valstybės tarnybos įstatymu.

4. Seniūnija gali turėti sąskaitą banke.

5. Seniūnijoje iš gyvenamųjų vietovių bendruomenės atstovų gali būti sudaroma patariamoji visuomeniniais pagrindais dirbanti seniūnijos taryba. Jos nuostatus tvirtina meras pagal Vyriausybės patvirtintus pavyzdinius nuostatus.

31 straipsnis. Seniūnijos ir seniūno funkcijos

1. Seniūnijos veiklą reglamentuoja savivaldybės mero patvirtinti seniūnijos veiklos nuostatai.

2.	Seniūnija:

1)	administruoja jai priskirtų viešųjų paslaugų teikimą;

2) prireikus įvertina atskirų šeimų (asmenų) gyvenimo sąlygas ir praneša atitinkamiems savivaldybių administravimo subjektams bei administratoriui dėl socialinės paramos teikimo joms (jiems) reikalingumo;

3) gali organizuoti socialinės paramos teikimą ir pašalpų mokėjimą;

4) organizuoja seniūnijai priskirtų teritorijų ir kapinių priežiūrą;

5) organizuoja viešuosius darbus;

6) tvarko namų ūkio knygas kaimo vietovėse;

7) neviršydamas įgaliojimų renka statistinius duomenis ir teikia juos teritorinėms statistikos įstaigoms;

8) renka ir nustatyta tvarka teikia savivaldybės administracijos padaliniams duomenis, reikalingus mokyklinio amžiaus (iki 16 metų) vaikų apskaitai;

9) išduoda seniūnijai priskirtos teritorijos gyventojams šeimos sudėtį, gyvenamąją vietą ir kitokias faktinę padėtį patvirtinančias pažymas, išskyrus atvejus, kai tai pagal teisės aktus turi būti patvirtinta kitais dokumentais;

10) kaimo gyvenamųjų vietovių seniūnijos išduoda leidimus laidoti;

11) teikia merui ir savivaldybės administratoriui pasiūlymus dėl savivaldybės struktūrinių padalinių tarnautojų ir savivaldybės įstaigų vadovų veiklos seniūnijai priskirtoje teritorijoje tobulinimo, vietinių kelių, gyvenviečių gatvių, šaligatvių ir aikščių tvarkymo, vietinio susisiekimo transporto organizavimo, savivaldybei nuosavybės teise priklausančių pastatų ir statinių remonto, paminklų priežiūros, viešųjų paslaugų teikimo gyventojams organizavimo;

12) mero pavedimu rengia ir teikia savivaldybės tarybos bei valdybos sprendimų ir mero potvarkių projektus seniūnijos veiklos klausimais, kontroliuoja jų vykdymą;

13) šaukia seniūnijai priskirtos teritorijos gyventojų sueigas ir organizuoja gyventojų susitikimus su savivaldybės ir valstybės institucijų pareigūnais;

14) apibendrina gyvenamųjų vietovių bendruomenių atstovų pastabas bei pasiūlymus ir teikia juos savivaldybės institucijoms bei savivaldybės administratoriui. Konsultuoja gyvenamųjų vietovių bendruomenių atstovus ir teikia jiems informaciją apie savivaldybės institucijų ir savivaldybės administracijos bei valstybės institucijų veiklą savivaldybės teritorijoje. Seniūnas ar jo įgaliotas asmuo dalyvauja savivaldybės institucijų posėdžiuose, kai svarstomi su seniūnijai priskirtos teritorijos bendruomenės gyvenimu susiję klausimai.

3. Seniūnas:

1) atsako už seniūnijos vidaus vadybą;

2) administruoja asignavimus, skirtus seniūnijai;

3) kaimo gyvenamųjų vietovių seniūnijose ir miestuose, kuriuose nėra civilinės metrikacijos skyrių bei notaro biurų, registruoja gimimus bei mirtis, įstatymų nustatyta tvarka atlieka notarinius veiksmus;

4) pagal kompetenciją sudaro sutartis.

4. Seniūnijos veiklos nuostatuose gali būti seniūnijoms pavestos ir kitos funkcijos, nepriskirtos kitiems savivaldybės administracijos struktūriniams padaliniams seniūnijai priskirtoje teritorijoje.

AŠTUNTASIS SKIRSNIS

ATSTOVAVIMAS GYVENAMŲJŲ VIETOVIŲ BENDRUOMENĖMS

32 straipsnis. Gyvenamųjų vietovių bendruomenės atstovų statusas

1. Gyvenamosios vietovės ar kelių gyvenamųjų vietovių (kaimo ar kelių kaimų, miesto arba miestelio) bendruomenės gyventojai gali išsirinkti bendruomenės atstovą (atstovus).

2. Gyvenamųjų vietovių bendruomenės atstovai renkami savivaldybės tarybos nustatyta tvarka.

3. Pagrindinis gyvenamosios vietovės bendruomenės atstovo uždavinys yra rūpintis bendruomenės interesais ir atstovauti bendruomenei seniūnijoje, prireikus ir savivaldybės institucijose bei savivaldybės teritorijoje veikiančiose valstybės įstaigose, taip pat supažindinti seniūnijos, kuriai priskirta bendruomenės teritorija, seniūną apie viešus bendruomenės reikalus. Jeigu reikalai susiję su seniūno veikla gyvenamosios vietovės bendruomenės atstovas gali apie juos pranešti savivaldybės merui.

4. Gyvenamosios vietovės bendruomenės atstovas pareigas atlieka visuomeniniais pagrindais.

33 straipsnis. Gyvenamosios vietovės bendruomenės atstovo teisės ir pareigos

1. Gyvenamosios vietovės bendruomenės atstovas:

1) atstovauja bendruomenės interesams seniūnijoje, savivaldybės institucijose ir savivaldybės teritorijoje veikiančiose valstybės įstaigose;

2) teikia informaciją atstovaujamos bendruomenės gyventojams apie savivaldybės institucijų, savivaldybės administracijos ir jos padalinių, kitų savivaldybės administravimo subjektų, apskrities viršininko administracijos ir jos padalinių bei Vyriausybės atstovo funkcijas, jų darbo laiką ir darbo tvarką;

3) skatina bendruomenę prižiūrėti gyvenamąją teritoriją (kelius, gatves, aikštes, kapines ir kitus infrastruktūros objektus), plėtoti bei organizuoti kaimo (miesto, miestelio) kultūrinį ir sportinį gyvenimą;

4) prireikus organizuoja gyventojų apklausas ir bendruomenės gyventojų susitikimus su tarybos nariais, seniūnu, savivaldybės administratoriumi arba šio įgaliotu atstovu, kitais savivaldybės bei valstybės institucijų atstovais.

2. Gyvenamosios vietovės bendruomenės atstovas turi teisę gauti informaciją apie savivaldybės institucijų, savivaldybės administracijos ir jos struktūrinių padalinių, kitų savivaldybės administravimo subjektų, apskrities viršininko administracijos ir jos padalinių, Vyriausybės atstovo funkcijas ir darbo laiką. Šią informaciją gyvenamosios vietovės bendruomenės atstovui teikia seniūnijos, kuriai priskirta bendruomenės teritorija, seniūnas.

DEVINTASIS SKIRSNIS

TURTAS IR FINANSAI

34 straipsnis. Savivaldybių nuosavybė

1. Savivaldybių turto sandarą ir įsigijimo būdus, šio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo tvarką nustato Lietuvos Respublikos Konstitucija, įstatymai, Vyriausybės nutarimai ir savivaldybių tarybų sprendimai.

2. Savivaldybei nuosavybės teise priklausančio turto savininko funkcijas, susijusias su savivaldybei nuosavybės teise priklausančiu turtu, remdamasi įstatymais įgyvendina savivaldybės taryba.

3. Savivaldybės turtą savivaldybės įstaigos bei įmonės valdo ir naudoja patikėjimo teise Biudžetinių įstaigų, Valstybės ir savivaldybės įmonių, Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ir kitų įstatymų bei savivaldybės tarybos sprendimų nustatyta tvarka.

4. Savivaldybės joms patikėjimo teise perduotą valstybės turtą valdo, naudoja ir disponuoja juo įstatymų ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka.

35 straipsnis. Turtiniai santykiai, keičiant savivaldybių teritorijų ribas

1. Kai steigiama, likviduojama savivaldybė ar keičiamos jos teritorijos ribos, kitai savivaldybei perduodama ta savivaldybės nekilnojamojo turto dalis, kuri yra priskiriamojoje teritorijoje. Kartu su perduodamu nekilnojamuoju turtu perduodamas su juo susijęs kitas turtas, finansiniai ir kitokie įsipareigojimai bei teisės. Kitas turtas ir skolos įvertinus faktinę būklę bei savivaldybių siūlymus, paskirstomos savivaldybėms Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos sprendimu.

2. Dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytų pertvarkymų kilusius savivaldybių turtinius ginčus sprendžia teismas.

36 straipsnis. Savivaldybės finansiniai ištekliai ir jų panaudojimas

Savivaldybės finansinius išteklius sudaro:

1) pagal įstatymus ir kitus teisės aktus iš mokesčių gaunamos savivaldybės biudžeto pajamos;

2) pajamos iš savivaldybių turto (nuosavybės);

3) baudos įstatymų nustatyta tvarka;

4) vietinės rinkliavos;

5) savivaldybės biudžetinių įstaigų pajamos už teikiamas paslaugas;

6)	pajamos už savivaldybių lėšų likučius einamosiose sąskaitose;

7) pajamos, gautos Vyriausybės nustatyta tvarka paskirsčius lėšas už parduotus ir išnuomotus ne žemės ūkio paskirčiai valstybinės žemės sklypus;

8) valstybės biudžeto dotacijos;

9) kitos įstatymų nustatytos pajamos;

10)	negrąžintina finansinė parama (piniginės lėšos);

11) paskolos.

2. Savivaldybė dalį pajamų gauna iš mokesčių, kurių tarifus neviršydama įstatymų numatytų dydžių nustato savivaldybės taryba.

3. Savivaldybės biudžeto lėšos gali būti naudojamos tik savivaldybės funkcijoms: savivaldybės tarybos patvirtintoms socialinėms ir ekonominėms bei kitoms programoms įgyvendinti, savivaldybės biudžetinėms įstaigoms išlaikyti ir viešųjų paslaugų teikimui organizuoti.

4. Savivaldybės arba jų vardu savivaldybių asociacija teisės akto projektą, pagal kurį numatomas savivaldybės biudžeto išlaidų padidėjimas arba pajamų sumažėjimas, derina kartu su prie jo pridėtais finansiniais skaičiavimais.

5. Jeigu savivaldybės biudžeto pajamos ar išlaidos dėl valstybės institucijų priimtų aktų keičiasi, pasikeitusios sumos kompensuojamos atitinkamai iš Lietuvos valstybės ar savivaldybių biudžetų. Kompensuojamas sumas derina suinteresuotos šalys. Jeigu kyla ginčas, galutinį sprendimą priima teismas.

6. Papildomos ir viršplaninės biudžeto pajamos, gautos vykdant biudžetą, taip pat sutaupytos lėšos (išlaidos) lieka savivaldybei.

7. Lėšos valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) funkcijoms atlikti skiriamos iš valstybės biudžeto arba valstybės specialiųjų fondų ir pervedamos savivaldybėms kaip specialioji dotacija.

37 straipsnis. Savivaldybės biudžeto rengimas ir kontrolė

1. Kiekviena savivaldybė turi savarankišką biudžetą. Savivaldybės biudžetas sudaromas ir tvirtinamas vieneriems metams. Savivaldybių biudžetų rengimo, svarstymo ir tvirtinimo procedūrą nustato Biudžetinės sandaros įstatymas ir Vyriausybės nutarimu patvirtintos taisyklės.

2. Biudžetiniais metais savivaldybės taryba biudžetą gali tikslinti.

3. Savivaldybės biudžeto sudarymo pagrindas yra savivaldybės tarybos patvirtintos socialinės ir ekonominės ir kitos programos bei atlikti reikalingų lėšų skaičiavimai savivaldybių funkcijoms atlikti.

4. Savivaldybės institucijos turi sudaryti sąlygas savivaldybės gyventojams savivaldybės tarybos veiklos reglamento nustatyta tvarka svarstyti savivaldybės biudžeto projektą.

5. Savivaldybės finansų vidaus kontrolę atlieka savivaldybės kontrolierius.

6. Pasibaigus finansiniams metams, savivaldybės tarybos sprendimu gali būti atliekamas nepriklausomas finansų ir (ar) veiklos auditas. Jeigu nepriklausomas auditas atliekamas, audito ataskaita turi būti viešai apsvarstyta savivaldybės tarybos posėdyje ne vėliau kaip iki rugsėjo 1 d..

DEŠIMTASIS SKIRSNIS

SAVIVALDYBIŲ INSTITUCIJŲ SANTYKIAI SU VALSTYBĖS

INSTITUCIJOMIS IR JŲ ATSTOVAVIMAS

38 straipsnis. Savivaldybių institucijų santykiai su kitomis valstybės institucijomis ir įstaigomis

1. Savivaldybių institucijų santykiai su valstybės institucijomis ir įstaigomis grindžiami Lietuvos Respublikos Konstitucija ir įstatymais.

2. Savivaldybių institucijos nėra pavaldžios valstybės institucijoms.

3. Kai su savivaldybės interesais susijusius reikalus svarsto valstybės institucijos, jos apie tai privalo pranešti savivaldybės merui. Savivaldybės tarybos teikiamus siūlymus nagrinėja valstybės institucijos ir įstaigos.

4. Sprendimai valstybės teritorijos planavimo klausimais turi būti derinami su savivaldybėmis.

5. Valstybė remia savivaldybių tarnautojų mokymą ir kvalifikacijos kėlimą

6. Savivaldybės institucijos prireikus gali gauti konsultaciją iš valstybės institucijų planuodamos ir spręsdamos visus su jomis tiesiogiai susijusius klausimus.

7. Rengiami bei svarstomi su savivaldybių veikla susiję įstatymų ir kitų teisės aktų projektai derinami su atskiromis savivaldybėmis arba Lietuvos savivaldybių asociacija Seimo statuto ir Vyriausybės darbo reglamento nustatyta tvarka.

8. Nustatyta tvarka kasmet vyksta Vyriausybės ir Lietuvos savivaldybių asociacijos derybos dėl savivaldybių biudžetų rodiklių.

9. Vyriausybės ir Lietuvos savivaldybių asociacijos interesams bei pozicijoms derinti šalių susitarimu sudaroma dvišalė komisija.

39 straipsnis. Savivaldybių atstovavimas

Seime, Vyriausybėje, tarptautinėse organizacijose ir bendraujant su Respublikos Prezidentu bendriems savivaldybių interesams atstovauja Lietuvos savivaldybių asociacija.

VIENUOLIKTASIS SKIRSNIS

SAVIVALDYBIŲ TEISINĖS GARANTIJOS IR ADMINISTRACINĖ PRIEŽIŪRA

40 straipsnis. Savivaldybių teisės ir jų apsauga

1. Savivaldybė dėl savo teisių pažeidimo atsižvelgdama į pažeidimo pobūdį gali kreiptis į teismą. Savivaldybės vardu veikia savivaldybės institucijos pagal šiame ir kituose įstatymais joms suteiktus įgaliojimus.

2. Savivaldybės tarybos, valdybos sprendimai ir mero potvarkiai, neviršijantys šių institucijų kompetencijos, privalomi savivaldybės administracijai, visoms savivaldybės teritorijoje esančioms įstaigoms, įmonėms ir organizacijoms, gyventojams.

3. Valstybinio administravimo subjektams draudžiama savivaldybių įgaliojimus ir teises suvaržyti ar apriboti, išskyrus įstatymų nustatytus atvejus.

4. Savivaldybės tarybos sprendimai dėl vietinių rinkliavų, taip pat tarybos sprendimais patvirtintos taisyklės, už kurių pažeidimą įstatymai numato administracinę atsakomybę, galioja visoje savivaldybės teritorijoje ir jų laikytis privalo visos institucijos, įstaigos, įmonės ir gyventojai bei į savivaldybės teritoriją atvykę kiti fiziniai ir juridiniai asmenys.

5. Savivaldybės turi teisę imtis visų teisėtų priemonių, kad būtų laikomasi savivaldybės teritorijos bendrojo plano ir su jo įgyvendinimu susijusių reikalavimų.

6. Savivaldybės turi teisę pačios ir per Lietuvos savivaldybių asociaciją dalyvauti rengiant įstatymus ir kitus teisės aktus, reglamentuojančius vietos savivaldą ar nustatančius savivaldybių funkcijas, pareikšti dėl parengtų projektų savo pasiūlymus ir pastabas.

41 straipsnis. Savivaldybių institucijų ir tarnautojų veiklos priežiūra

1. Kaip savivaldybės laikosi Lietuvos Respublikos Konstitucijos ir įstatymų, kaip vykdo Vyriausybės sprendimus, Savivaldybių administracinės priežiūros įstatymo nustatyta tvarka prižiūri Vyriausybės skiriami pareigūnai - Vyriausybės atstovai.

2. Piliečių skundus dėl savivaldybės administracijos tarnautojų piktnaudžiavimo ar biurokratizmo tiria Seimo kontrolieriai.

3. Savivaldybių institucijų bei administracijos tarnautojų aktai ar veiksmai, pažeidžiantys piliečių ir organizacijų teises, gali būti skundžiami Administracinių bylų teisenos įstatymo nustatyta tvarka.

4. Savivaldybių funkcijų ir teisių apribojimus, kai skelbiama karo ir/ar nepaprastoji padėtis, nustato atitinkami įstatymai.

DVYLIKTASIS SKIRSNIS

SAVIVALDYBIŲ ATRIBUTIKA IR RAŠTVEDYBA

42 straipsnis. Savivaldybių atributika

1.	Savivaldybės turi savo atributiką.

2. Savivaldybių atributiką ir jos naudojimo tvarką reglamentuoja Savivaldybių atributikos įstatymas.

3. Savivaldybės herbas yra savivaldybės nuosavybė ir Savivaldybių atributikos įstatymo nenumatytais atvejais gali būti naudojamas tik savivaldybės tarybos leidimu.

4. Savivaldybės vėliavos etaloną tvirtina savivaldybės taryba.

43 straipsnis. Savivaldybių raštvedyba

Savivaldybių raštvedyba tvarkoma lietuvių kalba ir turi atitikti galiojančių teisės aktų nustatytus raštvedybos reikalavimus.

TRYLIKTASIS SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

44 straipsnis. Įstatymo pripažinimas netekusiu galios

Įsigaliojus šiam įstatymui, netenka galios Lietuvos Respublikos savivaldybės tarybos nario statuso įstatymas (Žin., 1995, Nr. 18-403).

45 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1. Po šio įstatymo paskelbimo “Valstybės žiniose” Vyriausybė per 6 mėnesius parengia ir pateikia Seimui:

1) Apskrities valdymo įstatymo naujos redakcijos projektą;

2) Bibliotekų įstatymo pakeitimo įstatymo projektą;

3) Kainų įstatymo pakeitimo įstatymo projektą;

4) Muziejų įstatymo pakeitimo įstatymo projektą;

5) Seimo kontrolierių įstatymo pakeitimo įstatymo projektą;

6) Statybos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą;

7) Švietimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą;

8) Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą;

9) Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo papildymo naujais straipsniais arba naujos redakcijos projektą;

10) Viešųjų įstaigų įstatymo pakeitimo įstatymo projektą;

11) Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo naujos redakcijos projektą;

12) Valstybės kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.

2. Įsigaliojus šiam įstatymui, iki bus priimti šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodyti pakeitimai, įstatymų nuostatos, prieštaraujančios Vietos savivaldos įstatymui, netaikomos.

LIETUVOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS VALDAS ADAMKUS

Teikia:Valstybės valdymo ir savivaldybių

Komiteto pirmininkas L. Sabutis