Projektas

LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖ

NUTARIMAS

DĖL KenksmingųJŲ veiksnių valdymo vidaus tarnybos sistemoje tvarkos aprašo PATVIRTINIMO

2016 m. d. Nr.

Vilnius

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statuto 47 straipsnio 4 dalimi ir Lietuvos Respublikos darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 4 straipsnio 2 dalimi, Lietuvos Respublikos Vyriausybė n u t a r i a :

patvirtinti Kenksmingųjų veiksnių valdymo vidaus tarnybos sistemoje tvarkos aprašą (pridedama).

Ministras Pirmininkas

Vidaus reikalų ministras

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos Vyriausybės

2016 m. d. nutarimu

Nr.

KenksmingųJŲ veiksnių valdymo vidaus tarnybos sistemoje tvarkos aprašas

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Kenksmingųjų veiksnių valdymo vidaus tarnybos sistemoje tvarkos aprašas (toliau – aprašas) reglamentuoja kenksmingųjų veiksnių valdymo vidaus tarnybos sistemoje (toliau – veiksnių valdymas) dalyvių veiklą organizuojant ir atliekant vidaus tarnybos sistemai būdingų kenksmingųjų veiksnių analizę, stebėseną, šalinimą arba poveikio sumažinimą, prevencinių priemonių įdiegimą.

2. Valdant kenksminguosius veiksnius dalyvauja Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija (toliau – Vidaus reikalų ministerija), asmens sveikatos priežiūros įstaigos, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina Vidaus reikalų ministerija (toliau – sveikatos priežiūros įstaigos), vidaus reikalų centrinės įstaigos, kitos vidaus reikalų įstaigos ir vidaus reikalų profesinio mokymo įstaigos (toliau kartu – įstaigos), įstaigų vadovų steigiami pareigūnų saugos ir sveikatos komitetai (toliau – komitetas) ir įvykio tyrimo komisijos.

3. Veiksnių valdymo tikslas yra nustatyti ir įvertinti esamus ar galimus kenksminguosius veiksnius vidaus tarnybos sistemos pareigūno (toliau – pareigūnas) tarnybos ar kursanto mokymo aplinkoje, jiems vykdant specifinę (su didesniu pavojumi ar didesne rizika gyvybei ir sveikatai susijusią) veiklą (toliau – specifinė veikla), jų poveikį pareigūnui ar kursantui, juos pašalinti, o jei kenksmingieji veiksniai negali būti pašalinti, užtikrinti jų poveikio pareigūnams ar kursantams sumažinimą, įdiegti prevencijos priemones, kad pareigūnai ar kursantai būtų apsaugoti nuo kenksmingųjų veiksnių arba jie būtų kiek įmanoma sumažinti, taip pat stiprinti pareigūnų ar kursantų saugą ir sveikatą (toliau – sauga ir sveikata), siekti, kad sumažėtų incidentų, nelaimingų atsitikimų tarnyboje, nelaimingų atsitikimų pakeliui į tarnybą ar iš tarnybos (toliau – nelaimingi atsitikimai) ir profesinių ligų, ir didinti įdiegiamų įstaigose prevencinių priemonių veiksmingumą.

4. Apraše vartojamos sąvokos:

4.1.	Įvykio tyrimas – tyrimas, kurio metu siekiama ištirti įvykio – incidento ar nelaimingo atsitikimo – aplinkybes bei priežastis ir nustatyti priemones panašių įvykių, kurie gali pasikartoti ateityje, priežastims pašalinti.

4.2.	Kenksmingieji veiksniai (toliau – veiksniai) – pareigūno tarnybos ar kursanto mokymo aplinkoje pasireiškiantys cheminiai, biologiniai, fizikiniai, ergonominiai, psichosocialiniai ar fiziniai rizikos veiksniai, kurie gali sukelti ligą, įskaitant profesinę ligą, ir kurių poveikis gali būti pavojingas gyvybei.

4.3.	Pareigūno tarnybos ar kursanto mokymo aplinka (toliau – tarnybos aplinka) – pareigūno tarnybos vieta ar kitos vietos, kuriose jis eina tarnybines pareigas, arba kursanto profesinio ar įvadinio mokymo vieta.

4.4.	Kitos apraše vartojamos sąvokos suprantamos taip, kaip jos apibrėžtos Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statute (toliau – Vidaus tarnybos statutas) ir Lietuvos Respublikos darbuotojų saugos ir sveikatos įstatyme (toliau – Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymas).

II SKYRIUS

VEIKSNIŲ VALDYMO ORGANIZAVIMAS

PIRMASIS SKIRSNIS

BENDRASIS VEIKSNIŲ VALDYMAS

5. Vidaus reikalų ministerija, organizuodama veiksnių valdymą:

5.1.	pagal poreikį įtraukia į vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių strateginį veiklos planą priemones, kurios užtikrintų veiksnių valdymą;

5.2.	išnagrinėja ir teikia vidaus reikalų ministrui išvadą dėl vidaus reikalų ministro įgaliotos sveikatos priežiūros įstaigos pateiktos apibendrintos informacijos ir pasiūlymų dėl veiksnių valdymo tobulinimo;

5.3.	kontroliuoja, kaip laikomasi saugos ir sveikatos reikalavimų įstaigose;

5.4.	kontroliuoja, kaip įstaigose atliekamas veiksnių vertinimas, kurį organizuoja įstaigų vadovai;

5.5.	pagal kompetenciją užtikrina bendradarbiavimą saugos ir sveikatos klausimais su užsienio valstybių institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis;

5.6.	atlieka kitas apraše nustatytas funkcijas.

6. Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministras (toliau – vidaus reikalų ministras) tvirtina veiksnių valdymo veiksmų planus, saugos ir sveikatos reikalavimus pareigūnams ar kursantams, vykdantiems specifinę veiklą, darbuotojų saugos ir sveikatos specialistų paskyrimo tvarką.

7. Vidaus reikalų centrinės įstaigos, įgyvendindamos veiksnių valdymą, kaupia, analizuoja, sistemina ir apibendrina vidaus reikalų centrinės įstaigos ir jai pavaldžių įstaigų pateiktą informaciją, būtiną saugai ir sveikatai bei efektyviam veiksnių valdymui užtikrinti, ir šią informaciją teikia vidaus reikalų ministro įgaliotai sveikatos priežiūros įstaigai.

8. Vidaus reikalų centrinių įstaigų vadovai, įgyvendindami veiksnių valdymą:

8.1.	tvirtina veiksnių valdymo vidaus reikalų centrinėje įstaigoje ir jai pavaldžiose įstaigose planus (toliau – įstaigos veiksnių valdymo planas);

8.2.	nustato vidaus reikalų centrinės įstaigos ir jai pavaldžių įstaigų pareigūnų ar kursantų vykdomą specifinę veiklą;

8.3.	nustato vidaus reikalų centrinėje įstaigoje ir jai pavaldžiose įstaigose pareigūnų, įskaitant ir pareigūnus, dirbančius pavojingus darbus, kurių sąrašas patvirtintas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. rugsėjo 3 d. nutarimu Nr. 1386 „Dėl Pavojingų darbų sąrašo patvirtinimo“, mokymo ir instruktavimo saugos ir sveikatos srityje tvarką;

8.4.	nustato veiksnių vertinimo vidaus reikalų centrinėje įstaigoje ir jai pavaldžiose įstaigose metodiką.

9. Įstaigų vadovai privalo imtis efektyvių ir veiksmingų priemonių, kurios apsaugotų pareigūnus ar kursantus nuo veiksnių poveikio. Tuo tikslu įstaigų vadovai:

9.1.	įgyvendina įstaigos veiksnių valdymo planuose nustatytas priemones;

9.2.	vidaus reikalų ministro nustatyta tvarka įstaigoje paskiria vieną ar daugiau darbuotojų saugos ir sveikatos specialistų (toliau – įstaigos vadovo įgalioti asmenys saugai ir sveikatai);

9.3.	įsteigia komitetą ir užtikrina efektyvų jo funkcionavimą, teikia komitetui visą reikiamą informaciją, reikalingą jo funkcijoms atlikti;

9.4.	sudaro sąlygas, kad sprendžiant saugos ir sveikatos užtikrinimo įstaigoje klausimus turėtų galimybę dalyvauti visi įstaigos pareigūnai ar kursantai, o jeigu įstaigoje veikia profesinė sąjunga arba pasirašyta kolektyvinė sutartis, – įstaigoje veikiančių ar kolektyvinę sutartį pasirašiusių profesinių sąjungų atstovai (toliau – profesinių sąjungų atstovai);

9.5.	užtikrina, kad pareigūnai ar kursantai būtų konsultuojami, informuojami ar mokomi visais saugos ir sveikatos aspektais;

9.6.	užtikrina įvykio tyrimo komisijos parengtos įvykio tyrimo ataskaitos, pasiūlytų prevencinių priemonių dėl saugos ir sveikatos užtikrinimo aptarimą su pareigūnais ar kursantais, profesinių sąjungų atstovais ir šių prevencinių priemonių įgyvendinimo užtikrinimą;

9.7.	atlieka kitas apraše nustatytas funkcijas.

10. Dėl saugių ir sveikų tarnybos ar mokymosi sąlygų sudarymo pareigūnai ar kursantai ir profesinių sąjungų atstovai turi teisę kreiptis į įstaigų vadovus su pasiūlymais ar reikalavimais, kad būtų sudarytos saugios ir sveikatai nekenksmingos tarnybos ar mokymo sąlygos.

ANTRASIS SKIRSNIS

VEIKSNIŲ VALDYMAS PROFESINĖS SVEIKATOS SRITYJE

11. Sveikatos priežiūros įstaigos vykdo šias priemones:

11.1.	teikia ambulatorines, stacionarines, antirecidyvinio gydymo, prevencinės medicininės psichologinės reabilitacijos paslaugas pareigūnams;

11.2.	teikia prevencinės medicinos pagalbos paslaugas pareigūnams.

12. Vidaus reikalų ministro įgaliota sveikatos priežiūros įstaiga kaupia, analizuoja, sistemina ir apibendrina vidaus reikalų centrinių įstaigų pateiktą informaciją, būtiną saugai ir sveikatai bei efektyviam veiksnių valdymui užtikrinti, ir teikia Vidaus reikalų ministerijai apibendrintą informaciją ir pasiūlymus dėl veiksnių valdymo tobulinimo.

13. Sveikatos priežiūros įstaigos paskirtas profesinės sveikatos specialistas, atitinkantis Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro (toliau – sveikatos apsaugos ministras) nustatytus profesinės sveikatos specialistų, galinčių dirbti įmonėse, kvalifikacinius reikalavimus (toliau – sveikatos specialistas):

13.1.	konsultuoja įstaigų vadovus profesinės sveikatos klausimais;

13.2.	teikia įstaigų vadovams rekomendacijas dėl veiksnių vertinimo įstaigose;

13.3.	konsultuoja pareigūnus jų sveikatos, darbingumo išsaugojimo ir stiprinimo klausimais;

13.4.	padeda įstaigoje atlikti veiksnių tyrimus;

13.5.	bendradarbiauja su komitetais;

13.6.	vykdo pareigūnų sveikatos stebėseną.

TREČIASIS SKIRSNIS

KOMITETŲ VEIKLA

14. Siekiant konsultuotis veiksnių valdymo, saugos ir sveikatos priemonių planavimo, organizavimo, įgyvendinimo ir saugos ir sveikatos užtikrinimo kontrolės klausimais įstaigose, kuriose pareigūnai ar kursantai vykdo specifinę veiklą ir kuriose nėra įsteigtų komitetų pagal Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymą, steigiami komitetai.

15. Komiteto veiklos forma yra posėdžiai, kurie pagal poreikį rengiami ne rečiau kaip kartą per du mėnesius. Įstaigos vadovas tvirtina su profesinių sąjungų atstovais suderintą komiteto darbo reglamentą.

16. Komitetas sudaromas dvišaliu principu – iš vienodo skaičiaus įstaigos vadovo skirtų įstaigos pareigūnų, kitų valstybės tarnautojų ir profesinių sąjungų atstovų arba įstaigos pareigūnų pasiūlytų atstovų.

Komiteto veiklą organizuoja ir jam vadovauja komiteto pirmininkas – įstaigos vadovas ar jo paskirtas asmuo.

17. Komitetas savo posėdžiuose:

17.1.	analizuoja incidentų, nelaimingų atsitikimų ar profesinių ligų įstaigoje priežastis ir aplinkybes;

17.2.	vertina saugos ir sveikatos užtikrinimą įstaigoje ir įstaigos įgyvendinamas saugos ir sveikatos užtikrinimo priemones;

17.3.	dalyvauja vertinant įstaigos veiksnius arba vertina veiksnių įvertinimo rezultatus;

17.4.	vertina, kaip įstaigoje laikomasi teisės aktų nustatytų saugos ir sveikatos reikalavimų;

17.5.	vertina, kaip įstaigoje laikomasi pareigūnų ar kursantų mokymo ir instruktavimo dėl saugos ir sveikatos tvarkos;

17.6.	vertina, ar įstaigoje tinkamai organizuojami pareigūnų privalomi periodiniai profilaktiniai sveikatos patikrinimai;

17.7.	vertina pareigūnų ar kursantų aprūpinimą buities, sanitarinėmis ir higienos patalpomis;

17.8.	vertina pareigūnų ar kursantų aprūpinimą asmeninėmis apsaugos priemonėmis;

17.9.	vertina įstaigos veiksnių valdymo planą;

17.10.	atlikęs aprašo 17.1–17.9 papunkčiuose nurodytus vertinimus, rengia įstaigos vadovui pasiūlymus dėl veiksnių valdymo įgyvendinimo tobulinimo, saugos ir sveikatos gerinimo ir prireikus teikia Vidaus reikalų ministerijai pasiūlymus dėl teisės aktų, susijusių su sauga ir sveikata, ir veiksnių valdymo tobulinimo;

17.11.	nagrinėja kitus su veiksnių valdymu bei sauga ir sveikata susijusius klausimus.

III SKYRIUS

VEIKSNIŲ VALDYMAS ĮSTAIGOSE

PIRMASIS SKIRSNIS

VEIKSNIŲ KELIAMOS RIZIKOS VERTINIMAS ĮSTAIGOSE

18. Veiksnių keliamos rizikos (toliau – rizika) vertinimas įstaigose organizuojamas pradedant įstaigos veiklą, projektuojant ar įrengiant naujas pareigūnų darbo vietas, reorganizuojant įstaigą, įvykus nelaimingam atsitikimui ar pareigūnui ar kursantui nustačius profesinę ligą, pasikeitus pareigūnų vykdomai veiklai, saugos ir sveikatos reikalavimams, nustačius įstaigoje šių reikalavimų pažeidimus.

19. Rizikos vertinimą atlieka įstaigos vadovo įgaliotas asmuo (asmenys) saugai ir sveikatai. Rizika vertinama vadovaujantis Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymu, o pareigūnams ar kursantams dėl jų specifinės veiklos kylanti rizika vertinama vadovaujantis aprašu. Įstaigos vadovas organizuoja jų mokymą (kvalifikacijos tobulinimą) veiksnių vertinimo klausimais.

20. Įstaigos vadovo įgaliotas asmuo (asmenys) saugai ir sveikatai pagal pareigūnų pareigybių aprašymuose nustatytas funkcijas rizikos vertinimą atlieka tarnybos aplinkoje.

21. Vertindamas riziką, įstaigos vadovo įgaliotas asmuo (asmenys) saugai ir sveikatai privalo atsižvelgti į visų asmenų, esančių ar galinčių būti tarnybos aplinkoje (nuolat ir laikinai dirbančių, atliekančių praktiką, komandiruotų pareigūnų, kitų valstybės tarnautojų ar darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis (toliau – darbuotojai), trečiųjų asmenų bei lankytojų) veiklą.

22. Įstaigos vadovo įgaliotas asmuo (asmenys) saugai ir sveikatai renka ir apibendrina informaciją apie incidentus, nelaimingus atsitikimus, profesines ligas ir esamus ar galinčius atsirasti jų tarnybos aplinkoje veiksnius, jų veikimo trukmę atliekant užduotis.

23. Atlikus rizikos vertinimą ir nustačius taikomų priemonių veiksmingumą bei tinkamumą, įstaigos vadovo įgaliotas asmuo (asmenys) saugai ir sveikatai su rezultatais supažindina pareigūnus ar kursantus, įstaigos vadovą, profesinių sąjungų atstovus, komitetą, su jais aptaria numatomas rizikos šalinimo ir mažinimo priemones, kurios įtraukiamos į rengiamą įstaigos veiksnių valdymo planą.

24. Įstaigos vadovas sudaro sąlygas įstaigos vadovo įgaliotam asmeniui (asmenims) saugai ir sveikatai, atliekančiam (atliekantiems) rizikos vertinimą įstaigoje, gauti visą reikalingą informaciją apie pareigūnų pareigybių aprašymuose nustatytas funkcijas, apsaugos priemones, užregistruotus nelaimingus atsitikimus, incidentus ir profesines ligas, profilaktinius sveikatos patikrinimus, pareigūnų ar kursantų sergamumą, anksčiau įstaigoje atliktą rizikos vertinimą ir kitą informaciją, reikalingą veiksnių vertinimui atlikti.

25. Skirtingų įstaigų vadovų įgalioti asmenys saugai ir sveikatai, vertindami dviejų ir daugiau įstaigų pareigūnų, atliekančių funkcijas toje pačioje ar keliose tarnybos aplinkose, veiksnius, turi bendradarbiauti ir koordinuoti savo veiksmus.

ANTRASIS SKIRSNIS

RIZIKOS VERTINIMO ĮSTAIGOSE ETAPAI

26. Įstaigoje rizikos vertinimas atliekamas šiais etapais:

26.1.	parengiamieji darbai;

26.2.	veiksnių tyrimas, jų keliamos rizikos įvertinimas;

26.3.	rizikos pašalinimas ar sumažinimas;

26.4.	rizikos stebėjimas.

27. Parengiamųjų darbų etape:

27.1.	nustatomi darbai, procesai ar vietos, galintys kelti pavojų saugai ir sveikatai. Darbai ar procesai gali būti klasifikuojami pagal vietas įstaigos pastatų viduje arba išorėje, proceso teikimo stadijas, planinį arba reaguojamąjį darbą;

27.2.	nustatomi esami ir galimi veiksniai, susiję su kiekvienu atliekamu darbu, procesu ar vieta. Esamų ir galimų veiksnių, kurių keliamas pavojus yra aiškiai labai mažas ir mažai tikėtinas, galima nevertinti;

27.3.	nustatomi pareigūnai ar kursantai, vykdantys specifinę veiklą, kuriems kyla pavojus dėl jų ar kitų asmenų veiklos, atsižvelgiama į pareigūnus ar kursantus, kuriems gali grėsti didesnė rizika (nėščioms, neseniai pagimdžiusioms ar krūtimi maitinančioms moterims, naujai priimtiems į tarnybą pareigūnams, pareigūnams, tarnaujantiems ypatingą stresą ir įtampą keliančiomis sąlygomis, ir kitiems);

27.4.	surenkama informacija apie įstaigoje registruotus incidentus, nelaimingus atsitikimus, profesines ligas, profilaktinius sveikatos patikrinimus, pareigūnų ar kursantų sergamumą, anksčiau atliktą rizikos vertinimą;

27.5.	sudaromas rizikos vertinimo darbų planas, kuriame nurodomi rizikos vertinimo darbai, rizikos vertinimo objektai, įvykdymo terminai ir atsakingi valstybės tarnautojai ar darbuotojai, esant poreikiui įtraukiant komitetą, sveikatos specialistą, ir jį patvirtina įstaigos vadovas.

28. Veiksnių tyrimo, jų keliamos rizikos įvertinimo etape:

28.1.	pagal rizikos vertinimo darbų planą kiekybiškai tiriami (matuojami rizikos veiksnių dydžiai) ar kokybiškai įvertinami veiksniai, keliantys ar galintys kelti pavojų pareigūnams ar kursantams. Įvertinamas veiksnių keliamas pavojus, atsižvelgiant į jų dydžius, tarpusavio sąveiką, veikimo trukmę, galimas pasekmes ir esamas apsaugos priemones;

28.2.	ergonominiai rizikos veiksniai tiriami vadovaujantis Ergonominių rizikos veiksnių tyrimo metodiniais nurodymais, patvirtintais sveikatos apsaugos ministro ir socialinės apsaugos ir darbo ministro. Psichosocialiniai rizikos veiksniai tiriami vadovaujantis Psichosocialinių rizikos veiksnių tyrimo metodiniais nurodymais, patvirtintais sveikatos apsaugos ministro ir socialinės apsaugos ir darbo ministro;

28.3.	atsižvelgiant į galimą pavojų, galimos žalos sveikatai sunkumą ir jos pasireiškimo tikimybę, nustatomas rizikos dydis (maža, vidutinė, didelė, labai didelė), vadovaujantis veiksnių vertinimo metodika, patvirtinta vidaus reikalų centrinės įstaigos vadovo;

28.4.	atsižvelgiant į nustatytą rizikos dydį, priimamas sprendimas dėl rizikos priimtinumo, t. y. nusprendžiama, ar rizika yra priimtina, toleruotina ar nepriimtina.

29. Rizikos pašalinimo ar sumažinimo etape:

29.1.	jei rizika nepriimtina, nedelsiant imamasi priemonių jai šalinti ar mažinti, arba tokie darbai ar procesai sustabdomi tol, kol bus įgyvendintos rizikos šalinimo ar mažinimo priemonės. Jei nepriimtinos rizikos sumažinti neįmanoma, draudžiama dirbti toje tarnybos aplinkoje;

29.2.	esant toleruotinai rizikai, nustatomos priemonės rizikai pašalinti ar sumažinti ir jų veiksmingumas bei pakankamumas. Nusprendžiama, kokį veiksnį galima pašalinti, o kokį – tik sumažinti;

29.3.	parengiamas įstaigos veiksnių valdymo planas, kuriame prioriteto tvarka surašoma rizika, jos šalinimo ir mažinimo priemonės, pareigūnai, kiti valstybės tarnautojai ar darbuotojai, atsakingi už šių priemonių įgyvendinimą, priemonių įgyvendinimo terminas, skirtos lėšos ir numatoma rizikos šalinimo ir mažinimo priemonių vykdymo kontrolė. Priemonės įgyvendinimo skuba turi būti proporcinga nustatytam rizikos dydžiui – kuo rizika didesnė, tuo skubiau turi būti imtasi priemonių jai šalinti ar mažinti. Planuojant prevencijos priemones, pirmenybė teikiama kolektyvinėms, o ne individualioms darbo saugos priemonėms;

29.4.	įstaigos veiksnių valdymo planas aptariamas su pareigūnais ar kursantais ir profesinių sąjungų atstovais, komitetu ir tikslinamas pagal jų pastabas ar pasiūlymus. Įstaigos veiksnių valdymo planas teikiamas tvirtinti vidaus reikalų centrinės įstaigos vadovui;

29.5.	įgyvendinamos įstaigos veiksnių valdymo plane nustatytos prevencijos priemonės pagal šiame plane nustatytus prioritetus;

29.6.	įgyvendinus prevencijos priemones konkrečiai rizikai šalinti ar mažinti, pakartotinai atliekamas rizikos įvertinimas. Sprendžiama, ar reikia imtis kitų priemonių šiai rizikai šalinti ar mažinti;

29.7.	su rizikos vertinimo rezultatais supažindinami įstaigos pareigūnai ar kursantai, įstaigos vadovas, profesinių sąjungų atstovai ir komitetas.

30. Rizikos stebėjimo etape:

30.1.	jeigu pareigūno ar kursanto tarnybos ar mokymo sąlygos pasikeičia tiek, kad gali padidėti pavojus ar kilti naujas pavojus sveikatai ar gyvybei, rizikos vertinimas nedelsiant atliekamas pakartotinai;

30.2.	įstaigų vadovų nustatytu periodiškumu turi būti vykdoma rizikos prevencijos priemonių įgyvendinimo kontrolė ir užtikrinamas jų veiksmingumas.

31. Įstaigos vadovas, gavęs informaciją apie įvykį ir įvertinęs jo aplinkybes, turi teisę priimti sprendimą atlikti įvykio tyrimą ir nedelsiant sudaryti įvykio tyrimo komisiją. Jei įvykis susijęs su keliomis įstaigomis ir (ar) jų veikla, įvykio tyrimą turi teisę inicijuoti ir vidaus reikalų ministras, pavesdamas įstaigos vadovui ar keliems įstaigų vadovams nedelsiant sudaryti įvykio tyrimo komisiją. Įvykio tyrimo tvarką nustato vidaus reikalų ministras.

IV SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

32. Apraše nurodytų veiksnių vertinimas turi būti įformintas vertinimo aktais, o įvykių tyrimų rezultatai – protokolais ir pasirašyti vertinimus ar tyrimus atlikusių asmenų.

33. Veiksnių valdymo procese sukurti dokumentai saugomi įstaigose laikantis Lietuvos vyriausiojo archyvaro nustatytų dokumentų saugojimo terminų.

34. Veiksnių valdymas finansuojamas iš Vidaus reikalų ministerijai arba vidaus reikalų centrinei įstaigai patvirtintų valstybės biudžeto asignavimų.

35. Veiksnių valdymo procese priimti sprendimai gali būti skundžiami Vidaus tarnybos statuto ir Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo nustatyta tvarka.

____________________