Projektas XIVP-63(3)
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
STATUTAS
DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO STATUTO NR. I-399 33, 34 STRAIPSNIŲ, DVIDEŠIMT DEVINTOJO2 SKIRSNIO PAKEITIMO IR STATUTO PAPILDYMO
NAUJU 1869 STRAIPSNIU
2020 m. d. Nr.
Vilnius
1 straipsnis. 33 straipsnio pakeitimas
2. Pakeisti 33 straipsnio 7 dalį ir ją išdėstyti taip:
„7. Seimo valdybos posėdžiai, išskyrus uždarus posėdžius ir šio straipsnio 5 dalyje nurodytus posėdžius yra transliuojami Seimo interneto svetainėje, o šių Seimo valdybos posėdžių vaizdo įrašai skelbiami viešai Seimo valdybos nustatyta tvarka. Seimo valdybos posėdžio metu, išskyrus atvejus, kai posėdis vyksta šio straipsnio 5 dalyje nurodytu būdu, daromas garso įrašas. Seimo valdybos posėdžių garso įrašai įrašomi į kompiuterines laikmenas ir teisės aktų nustatyta tvarka perduodami į Seimo archyvą.“
2 straipsnis. 34 straipsnio pakeitimas
Pakeisti 34 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip:
„2. Šio statuto 33 straipsnio 5 dalyje ir 18613 straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais Seimo valdybos sprendimai gali būti priimami ryšių priemonėmis Seimo valdybos narių balsų dauguma. Jeigu Seimo valdybos narių balsai pasiskirsto po lygiai, sprendžiamąjį balsą turi Seimo Pirmininkas, o kai jis nedalyvauja šio statuto 33 straipsnio 5 dalyje ir 18613 straipsnio 1 dalyje nurodytu būdu organizuojamame posėdyje, – posėdžiui pirmininkaujantis Seimo Pirmininko pavaduotojas.“
3 straipsnis. Statuto papildymas 1869 straipsniu
Papildyti Statutą nauju 1869 straipsniu:
„1869 straipsnis. Seimo, Seimo valdybos, Seimo komitetų ir komisijų, kitų Seimo struktūrinių padalinių posėdžių organizavimas nuotoliniu būdu mobilizacijos ar karo padėties metu
4 straipsnis. Dvidešimt devintojo2 skirsnio pakeitimas
DVIDEŠIMT DEVINTASIS2 SKIRSNIS
seimo veikla ĮVEDUS nepaprastąją padėtį, paskelbus EKSTREMALIĄJĄ SITUACIJĄ ar karantiną
18610 straipsnis. Dvidešimt devintojo2 skirsnio nuostatų taikymas įvedus nepaprastąją padėtį, paskelbus ekstremaliąją situaciją ar karantiną
1. Kitos šio statuto nuostatos, išskyrus šiame straipsnyje nurodytas išimtis, įvedus nepaprastąją padėtį, Lietuvos Respublikos civilinės saugos įstatymo nustatyta tvarka paskelbus ekstremaliąją situaciją arba Lietuvos Respublikos žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo nustatytais atvejais ir tvarka paskelbus karantiną taikomos tiek, kiek jos neprieštarauja šio skirsnio nuostatoms.
2. Šio skirsnio nuostatos netaikomos, kai:
4) rengiamas Seimo posėdis, kuriame pradėdami eiti pareigas prisiekia Vyriausybės nariai, Konstitucinio Teismo teisėjai, Aukščiausiojo Teismo teisėjai, valstybės kontrolierius, Lietuvos banko valdybos pirmininkas, kiti Seimo paskirti valstybės pareigūnai;
5) rengiamas uždaras Seimo valdybos, Seimo komiteto, komisijos, pakomitečio posėdis, uždari komiteto klausymai ir tokiame posėdyje ar klausymuose pateikiama Lietuvos Respublikos valstybės ir tarnybos paslapčių įstatyme numatyta įslaptinta informacija;
3. Kitos šio statuto nuostatos, susijusios su procedūromis Seimo salėje vykstant įprastam posėdžiui, Seimo posėdį organizuojant nuotoliniu būdu suprantamos ir taikomos mutatis mutandis atsižvelgiant į Seimo posėdžio organizavimo nuotoliniu būdu specifiką.
4. Šio straipsnio 3 dalis negali būti suprantama ir taikoma taip, kad ja būtų siaurinamos Konstitucijoje ir įstatymuose nustatytos Seimo narių teisės ir pareigos, specialiosios opozicijos teisės, Seimo frakcijų teisės, įstatymo ir kito Seimo teisės akto projekto pateikimo, svarstymo bei priėmimo terminai bei atskirų šiame statute numatytų procedūrų trukmė.
18611 straipsnis. Seimo posėdžių organizavimas nuotoliniu būdu
1. Kai įvedama nepaprastoji padėtis, paskelbiama ekstremalioji situacija ar karantinas ir gali kilti grėsmė Seimo darbui, nes dėl objektyvių aplinkybių arba būtinybės riboti užkrečiamųjų ligų plitimą Seimo nariai negali susirinkti į Seimo posėdį Seimo rūmuose, kadangi toks susirinkimas keltų pavojų Seimo narių sveikatai ir (ar) gyvybei, Seimo valdybos sprendimu Seimo posėdžiai gali būti organizuojami nuotoliniu būdu.
2. Seimo posėdis organizuojamas, Seimo nariai jame dalyvauja ir sprendimai svarstomais klausimais priimami nuotoliniu būdu realiuoju laiku Nacionalinio kibernetinio saugumo centro įvertintomis ir saugiomis pripažintomis telekonferencijų platformomis. Nuotoliniu būdu organizuotame Seimo posėdyje svarstomais klausimais Seimo nariai savo Seimo nario teises ir pareigas privalo įgyvendinti asmeniškai.
3. Nuotoliniu būdu organizuotame Seimo posėdyje naudojant informacines technologijas turi būti užtikrinta:
1) posėdyje dalyvaujančio Seimo nario tapatybės nustatymas 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (toliau – Reglamentas (ES) Nr. 910/2014), nustatytomis priemonėmis;
3) Seimo posėdžio vaizdo ir garso transliavimas Seimo interneto svetainėje, posėdžio vaizdo ir garso įrašo išsaugojimas;
4) Seimo nario, dalyvaujančio balsavime, papildomas tapatybės nustatymas registracijos ir balsavimo momento fotofiksavimo būdu, leidžiantis įsitikinti, kad Seimo narys balsavo asmeniškai ir balsavimo metu aiškiai fiksuojama išreikšta tikroji Seimo nario valia, o balsuojant dėl įstatymo ar kito Seimo akto priėmimo – ir papildomas tapatybės nustatymas Reglamente (ES) Nr. 910/2014 nustatytomis priemonėmis.
4. Respublikos Prezidentui ir jo įgaliotiems atstovams, Vyriausybės nariams, generaliniam prokurorui, valstybės kontrolieriui, Lietuvos banko valdybos pirmininkui, kitiems Seimo posėdyje svarstomais klausimais dalyvaujantiems asmenims, taip pat į posėdį pakviestiems asmenims užtikrinama galimybė saugiomis elektroninių ryšių priemonėmis prisijungti prie nuotoliniu būdu organizuoto Seimo posėdžio.
18612 straipsnis. Seimo valdybos įgaliojimai, susiję su Seimo, Seimo valdybos, Seniūnų sueigos, Seimo struktūrinių padalinių posėdžių organizavimu nuotoliniu būdu
1. Seimo valdyba, įvertinusi šio statuto 18611 straipsnio 1 dalyje nurodytas aplinkybes, svarsto klausimą dėl būtinumo organizuoti Seimo posėdį, Seimo valdybos, Seniūnų sueigos posėdžius, Seimo struktūrinių padalinių posėdžius nuotoliniu būdu ir dėl to priima motyvuotą sprendimą. Seimo valdybos sprendime organizuoti Seimo posėdį, Seniūnų sueigos, Seimo struktūrinių padalinių posėdžius nuotoliniu būdu turi būti nustatytas Seimo posėdžių, Seniūnų sueigos, Seimo struktūrinių padalinių posėdžių organizavimo nuotoliniu būdu laikotarpis ir šiuo laikotarpiu vyksiančių Seimo posėdžių grafikas.
2. Apie Seimo valdybos sprendimą organizuoti Seimo posėdį nuotoliniu būdu Seimo nariams turi būti pranešta elektroninių ryšių priemonėmis ne vėliau kaip prieš 2 dienas iki nuotoliniu būdu organizuojamo Seimo posėdžio pradžios, apie sprendimą organizuoti nuotoliniu būdu Seniūnų sueigos, Seimo struktūrinių padalinių posėdžius – ne vėliau kaip prieš 2 dienas iki pirmojo tokio posėdžio pradžios. Seimo valdybos sprendimas taip pat nedelsiant bet ne vėliau kaip per 1 dieną po jo priėmimo, skelbiamas Seimo interneto svetainėje.
3. Seimo valdyba nustato Seimo narių ir šio statuto 18611 straipsnio 4 dalyje nurodytų asmenų prisijungimo prie nuotoliniu būdu organizuojamų Seimo posėdžio, Seimo valdybos posėdžio, Seniūnų sueigos posėdžio ar Seimo struktūrinių padalinių posėdžių elektroninių ryšių priemonėmis ir naudojimosi taip organizuojamų posėdžių informacinėmis sistemomis tvarką.
18613 straipsnis. Seimo valdybos, Seniūnų sueigos ir Seimo struktūrinių padalinių posėdžių organizavimas nuotoliniu būdu
1. Seimo valdybos, Seniūnų sueigos, Seimo komitetų, pakomitečių ir Seimo komisijų posėdžiai gali būti organizuojami nuotoliniu būdu Seimo valdybai priėmus šio statuto 18612 straipsnio 1 dalyje nurodytą sprendimą. Šiuose posėdžiuose naudojant informacines technologijas turi būti užtikrintas posėdžio eigos fiksavimas, posėdžio vaizdo ir garso transliavimas Seimo interneto svetainėje, posėdžio vaizdo ir garso įrašo išsaugojimas. Reikalavimas užtikrinti posėdžio vaizdo ir garso transliavimą Seimo interneto svetainėje netaikomas uždariems posėdžiams. Nuotoliniu būdu organizuojamuose posėdžiuose priimant sprendimus, turi būti užtikrintas kiekvieno posėdyje dalyvaujančio Seimo nario tapatybės ir jo balsavimo rezultatų nustatymas.
18614 straipsnis. Ginčų dėl įstatymų leidybos ar kitų procedūrinių klausimų nagrinėjimo ypatumai
Etikos ir procedūrų komisija, nagrinėdama ginčus dėl įstatymų leidybos ar kitų procedūrinių klausimų, turi teisę gauti iš Seimo kanceliarijos visą su Seimo, Seimo valdybos, Seniūnų sueigos, Seimo struktūrinių padalinių posėdžių organizavimu nuotoliniu būdu susijusią informacinių sistemų medžiagą, įskaitant Seimo narių tapatybės nustatymo šio statuto 18611 straipsnio 3 dalyje nustatytais būdais duomenis.“