_________________________________________________________________________________________________ Tel. (8 5) 240 4361 Faks. (8 5) 240 4362 El. p. info@vmvt.lt Duomenys kaupiami ir saugomi Juridinių asmenų registre Kodas 188601279 Biudžetinė įstaiga Siesikų g. 19 LT-07170 Vilnius http://www.vmvt.lt

VALSTYBINĖ MAISTO IR VETERINARIJOS TARNYBA

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijai 2021-04-20 Nr. B6-(1.19.)-994

Kopija

Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijai

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS VETERINARIJOS ĮSTATYMO NR. I-2110 5 ir 8 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO ir LIETUVOS RESPUBLIKOS MAISTO ĮSTATYMO NR. VIII-1608 11 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO (NR. 21-22436, NR. 21-22435)

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba (toliau – Tarnyba), išnagrinėjusi Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos teisės aktų informacinės sistemos Projektų registravimo posistemėje 2021-04-07 paskelbtus Lietuvos Respublikos veterinarijos įstatymo Nr. I-2110 5 ir 8 straipsnių ir Lietuvos Respublikos maisto įstatymo Nr. VIII-1608 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektus (Nr. 21-22436, Nr. 21-22435), Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos veterinarijos įstatymo Nr. I-2110 5 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo ir Lietuvos Respublikos maisto įstatymo Nr. VIII-1608 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektų pateikimo Lietuvos Respublikos Seimui“ (Nr. 21-22437) projektą, teikia savo pastebėjimus šiems projektams.

Tarnyba, atsižvelgusi į Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairių, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. gegužės 16 d. nutarimu Nr. 495 „Dėl Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairių ir viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairių įgyvendinimo veiksmų plano patvirtinimo“ 22 punktą, įsivertino savo atliekamų funkcijų sąsajas su atitinkamų ministerijų veikla ir nustatė, kad Tarnyba, vykdydama valstybinę maisto kontrolę ir veterinarinę priežiūrą, veikia ne vienos ministerijos valdymo srityje (žr. lentelę), todėl, priskirti Tarnybos pavaldumą vienai ministerijai, kurios tik dalis kompetencijos susijusi su Tarnybos veikla būtų neproporcinga kitų susijusių ministerijų atžvilgiu. Be to, Tarnybos funkcijų įgyvendinimas, operatyvumas ir efektyvumas įmanomas tik Tarnybai esant nepriklausomai.

Tarnybos funkcijos

F-jų skaičius	Ministerija, su kurios valdymo sritimi siejasi f-ja
19	Žemės ūkio ministerija (ŽŪM)
17	Sveikatos apsaugos ministerija (SAM)
3	Aplinkos ministerija (AM)
1	Teisingumo ministerija (TM)
7	Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba (VMVT
18	AM, SAM, VRM, Muitinės departamentas, EIMIN, FINMIN, VK, NTAKD, VMVT, LRV

Atkreiptinas dėmesys, kad formuojant politiką maisto srityje dalyvauja net 3 ministerijos – Sveikatos apsaugos ministerija (Maisto įstatymo 9 straipsnio 2 dalis), Žemės ūkio ministerija (Maisto įstatymo 9 straipsnio 3 dalis) ir Ekonomikos ir inovacijų ministerija (buvusi Ūkio ministerija) (Maisto įstatymo 9 straipsnio 4 dalis). Be to, vadovaujantis Maisto įstatymu, Tarnyba ne tik veikia visų šių ministerijų valdymo srityje, tačiau ir pati dalyvauja formuodama politiką šioje srityje (žr. Maisto įstatymo 9 straipsnio 5 dalies 2, 6, 7, 8, 9 punktus), taip įgyvendindama Vyriausybės įstatymo 291 straipsnio 1 dalį, kuri nustato, kad Vyriausybės įstaiga steigiama dalyvauti formuojant politiką ministrui pavestose valdymo srityse ir ją įgyvendinti. Be to, Tarnyba dalyvauja formuojant politiką ne tik maisto, bet ir veterinarijos ir kt. srityje (žr. Veterinarijos įstatymo 5 straipsnio 1 dalį; Geriamojo vandens įstatymo 12 straipsnio 2 dalį; Gyvūnų gerovės ir apsaugos įstatymo 3 straipsnio 9 dalies 1 punktą; Farmacijos įstatymo 35 straipsnio 10 dalį, 70 straipsnio 3 dalį, 70 straipsnio 9 dalies 1 ir 2 punktus, 71 straipsnio 3 dalį; Medžioklės įstatymo 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 2 dalies 4 punktą, 5 straipsnio 3 dalį; Žuvininkystės įstatymo 32 straipsnio 2 dalį).

Taip pat Tarnyba ES lygmeniu tiesiogiai dalyvauja formuojant politiką atitinkamose srityse, dalyvaudama įvairių Europos Sąjungos (toliau – ES) institucijų komitetuose ir darbo grupėse (pogrupiuose), kurie specialistų lygmeniu rengia ir derina įvairių ES privalomų valstybėms narėms teisės aktų projektus. Tarnybos specialistai atstovauja Lietuvos Respubliką šiose ES institucijose: ES Tarybos: kaip pagrindinis atstovas, atstovauja Veterinarijos vyriausiųjų pareigūnų darbo grupėje; Veterinarijos ekspertų darbo grupės Visuomenės sveikatos pogrupyje, Gyvūnų sveikatos pogrupyje, Žuvininkystės produktų pogrupyje ir kt. (paminėti tik keli pogrupiai). Kaip pakaitinis atstovas, atstovauja Gyvūninių produktų darbo grupėje, Jautienos ir veršienos pogrupyje, Pieno ir pieno produktų pogrupyje ir kt. (paminėti tik keli pogrupiai). Europos Komisijos: kaip pagrindinis atstovas, atstovauja Nuolatiniame veterinarinių medicinos produktų komitete, Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto Bendrojo maisto įstatymo skyriuje, Darbo grupėje dėl TRACES sistemos, Darbo grupėje dėl gyvūnų identifikavimo, Ekspertų darbo grupėje Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistemos (RASFF) klausimais, Užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) darbo grupėje ir kt. (paminėti tik keli komitetai). Kaip pakaitinis atstovas, atstovauja Vyno ir etilo alkoholio sektoriuje, Spiritinių gėrimų komitete, Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reguliavimo komitete ir kt. (paminėti tik keli komitetai).

Pažymėtina, kad Tarnyba, būdama įstaiga prie Vyriausybės išlaiko funkcinį nepriklausomumą, kadangi nėra tiesiogiai atsakinga už maisto ir pašarų ūkio verslumo, jo ekonominių rodiklių skatinimą. Tokiu būdu išlaikomas balansas tarp 2 skirtingų polių – kitų ministerijų vykdomo ūkio subjektų konkurencingumo skatinimo (pvz. paramos teikimas žemės ūkio subjektams, maisto gamybos plėtros skatinimas ir kt.) ir vartotojo, kaip ekonomiškai silpnesnės pusės, interesų gynimo. Šis strateginis sprendimas eliminavo bet kokią interesų konflikto galimybę VMVT deleguotose srityse. Tarnybai turint Vyriausybės įstaigos statusą, užtikrinama, kad administracinio sprendimo priėmimas ir kiti oficialūs viešojo administravimo subjekto veiksmai yra nešališki ir objektyvūs.

Pagrindiniai ES maisto srities reglamentai – Bendrasis maisto teisės aktų reglamentas (Reglamentas (EB) Nr. 178/2002) ir Oficialios kontrolės reglamentas (Reglamentas (ES) Nr. 2017/625) priežiūros institucijų nepriklausomumą ir nešališkumą įvardija kaip esminius kontrolės sistemos elementus, ir įpareigoja valstybes nares juos stiprinti.

Maisto saugos ir veterinarijos reikalavimų skirtingumą nuo žemės ūkio klausimų liudija ir Europos Komisijoje (EK) įvykdyta reforma. Atitinkamai, iki 1999 m. šie klausimai, priklausę DG AGRI – EK generaliniam direktoratui, atsakingam už žemės ūkį ir kaimo plėtrą buvo nuo jo atskirti ir priskirti DG SANTE – Sveikatos ir maisto saugos generaliniam direktoratui. Lietuva – pirmoji ES valstybė, įgyvendinusi šį principą ir „ES viziją", o Tarnyba – tai atspindys europinio kompleksinio maisto saugos principo „nuo lauko iki stalo“.

Atkreiptinas dėmesys ir į tai, kad vykdomasis EK pirmininko pavaduotojas F. Timmermansas pristatydamas Žaliojo kurso įgyvendinimo politiką, akcentavo, kad „Žaliojo kurso esmė – vientisa strategija „Nuo ūkio iki stalo“. Manome, kad Tarnyba, veikdama dabartiniame savo statuse gali ir sugeba efektyviai ir lanksčiai įgyvendinti tvarių maisto grandinių idėją.

Tarnyba yra akredituota pagal tarptautinį standartą ISO/IEC 17020:2012 „Atitikties įvertinimas. Reikalavimai, keliami įvairių tipų kontrolės įstaigų veiklai kaip A tipo kontrolės įstaiga, vykdanti trečiųjų šalių kontrolę. O tai reiškia, kad institucija yra įdiegusi aukščiausias nešališkumo, nepriklausomumo ir kokybiškos kontrolės procedūras. Pasikeitus Tarnybos statusui bus sprendžiamas ir jos akreditacijos kaip A tipo kontrolės institucijos klausimas.

Pažymime, kad Tarnybos vykdoma valstybinės kontrolės sistema yra patvirtinta trečiųjų šalių kompetentingų institucijų, todėl sistemos pakeitimai gali sutrikdyti produktų eksportą į užsienį, kol bus iš naujo įvertintas poveikis maisto saugai. 2020-aisiais Covid-19 pandemijos metais, eksportas iš Lietuvos augo 20%, o prekių gabenimas tranzitu per Lietuvos teritoriją didėjo 13%. Lietuva eksportavo virš 114 tūkst. galvijų, virš 133 tūkst. kiaulių, 2,8 mln. paukščių, 14 tūkst. tonų mėsos, 112 tūkst. tonų pieno produktų, 13 tūkst. tonų žuvies, 10 tūkst. tonų ėdalo augintiniams. Priėmus sprendimą dėl Tarnybos pavaldumo statuso keitimo, keistųsi ir jau galiojantys prekybiniai susitarimai su užsienio partneriais. Kyla reali grėsmė, kad trečiųjų šalių kompetentingos institucijos pasinaudos galimybe atšaukti šiuo metu galiojančius Lietuvos įmonių patvirtinimus. Susiklosčius tokiai situacijai, atitinkamai prekės negalėtų būti vežamos tranzitu per muitinės sandėlius, o su šalimis (pvz. Kanada, Japonija, Vietnamas, Pietų Korėja, Kinija, JAV), su kuriomis daugelį metų trukusios derybos dėl įvairių produktų eksporto eina į pabaigą, gali nusitęsti neapibrėžtam laikui, o tai pareikalaus papildomai žmogiškųjų ir finansinių išteklių.

Pažymėtina, kad Lietuvoje neįvyko nė viena krizė maisto saugos srityje, o pasireiškusios gyvūnų užkrečiamosios ligos (afrikinis kiaulių maras (AKM), paukščių gripas (PG) ir Sars-Cov-2 audinėse) buvo skubiai ir efektyviai valdomos. Pasireiškus gyvūnų užkrečiamosioms ligoms, sėkmės garantas yra operatyvumas - operatyviai diagnozuoti, kontroliuoti ir likviduoti.

Šios sudėtingos situacijos neaplenkė ES valstybių senbuvių, turinčių dažnai nelanksčias, gremėzdiškas, t. y. ministerijų sudėtyse inkorporuotas arba joms pavaldžias veterinarijos ir maisto tarnybas, kur ne visada operatyviai ir dažnai dėl pačių institucijų vėlyvos reakcijos nesugebėta užkirsti kelio maisto krizėms ir gyvūnų ligų epidemijoms, tokioms kaip Snukio ir nagų liga, Galvijų spongiforminė encefalopatija, Klasikinis kiaulių maras, paukščių gripas (pvz. UK, Nyderlandai, Italija, Vokietija, Prancūzija, Lenkija, Ispanija). Laiku nesuvaldžius gyvūnų užkrečiamųjų ligų valstybėms įvedami eksporto ribojimai, todėl nuostoliai šių valstybių nacionaliniams biudžetams siekė milijardus EUR.

Tarnybos veiklos efektyvumas nuolat vertinimas užsienio kompetentingų institucijų. Tarnyba oficialiose trečiųjų šalių ataskaitose ir audito išvadose (28) įvertinta kaip efektyviai ir profesionaliai veikianti institucija. EK Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato (DG SANTE) auditoriai 2011-2020 metais Tarnybą auditavo net 34 kartus, viešai prieinamose audito ataskaitose Tarnybos veikla ir įgyvendintas oficialios kontrolės mechanizmas įvertintas gerai arba labai gerai.

Atkreiptinas dėmesys ir į tai, kad Tarnybai yra deleguotos net 65 skirtingos veiklos sritys, 58 iš jų yra susijusios su maisto sauga, gyvūnų gerove ir sveikata. Visose šiose srityse reikalingos ekspertinės žinios ir specialieji gebėjimai, kuriuos suteikia veterinarijos gydytojo kvalifikacija.

Lietuva prekiauja gyvūnais ir maisto produktais su daugeliu pasaulio valstybių, o prekyba yra galima tik oficialiai susitarus dėl veterinarijos reikalavimų eksportuojant iš Lietuvos gyvūnus ir maistą. Visi prekybiniai reikalavimai derinami su atitinkamų šalių veterinarijos ir maisto tarnybų vadovais – vyriausiaisiais tų šalių veterinarijos inspektoriais. Tam, kad paspartinti derybas, užkertant kelią derybų vilkinimui, labai svarbus Tarnybos vadovo vaidmuo, o ypatingai jo profesinės veterinarinės srities kompetencijos ir, dažnu atveju, profesinis bendradarbiavimas, apsikeitimas gerąja praktika ir patirtimi su trečiųjų šalių vyriausiaisiais veterinarijos inspektoriais.

Svarbu užtikrinti balansą tarp politikos tikslų įgyvendinimo ir ekspertinio situacijos vertinimo, tai geriausiai galėtų suderinti tik kvalifikuotas atitinkamos srities ekspertas. Valstybės tarnautojų pareigybių aprašymo ir vertinimo metodikos, išdėstytos nauja redakcija Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2020 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 213, 40 punkte ir Valstybės tarnautojų pareigybių aprašymo ir vertinimo metodikos 2 priede yra nurodyta, kad įstaigos vadovui yra priskiriamos vadybinės ir lyderystės kompetencijos – veiklos valdymas, lyderystė, strateginis požiūris, taip pat ir bendrosios kompetencijos (analizė ir pagrindimas, komunikacija ir pan.). O Bendrųjų, vadybinių ir lyderystės, specifinių ir bendrosios (vidaus administravimo) veiklos srities profesinių kompetencijų aprašymo, patvirtinto Valstybės tarnybos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2020 m. kovo 31 d. įsakymu Nr. 27V-31 „Dėl Valstybės tarnautojų pareigybių aprašymų ruošinių ir Bendrųjų, vadybinių ir lyderystės, specifinių ir bendrosios (vidaus administravimo) veiklos srities profesinių kompetencijų aprašymų patvirtinimo“, 9 punkte nurodyta, kad veiklos valdymo kompetencija suprantama kaip veiklos koordinavimas taip, kad užtikrintų įstaigos tikslų įgyvendinimą; veiklos būdų, metodų, užtikrinančių įstaigos tikslų pasiekimą ir užduočių atlikimą parinkimą ir užduočių paskirstymą. Tokiu atveju, asmuo atitinkantis bendruosius reikalavimus gali dalyvauti ir tapti įstaigos vadovu. Papildomai Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 9 str. 4 d. nustatyta, kad įstatymuose gali būti numatyti specialieji reikalavimai, pvz. tam tikras išsilavinimo reikalavimas valstybės tarnautojams. Todėl Tarnybos vadovui keliamas papildomas reikalavimas turėti veterinarijos gydytojo kvalifikaciją užtikrina tinkamą Tarnybos procesų suvaldymą, organizavimą, koordinavimą ir kontroliavimą. Tik kvalifikuotas specialistas, t.y. turintis veterinarijos gydytojo kvalifikaciją, turi būtinos kompetencijos tiek gyvūnų sveikatingumo, gerovės, pašarų, šalutinių gyvūninių produktų, veterinarinių vaistų ir biocidų, tiek ir maisto bei ūkinių gyvūnų veislininkytės srityse. Paminėtina, kad šiuo metu Lietuvoje tokio plataus spektro specialiąsias kompetencijas, kurios reikalingos Tarnybos vadovavimui suteikia tik Veterinarinės medicinos studijų programa.

Tarnyba (vadovo asmenyje) atstovauja Lietuvos Respublikai pagrindinėse maisto srities tarptautinėse organizacijose, tokiose kaip Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacija (OIE), kuri atsakinga už pasaulinių prekybinių gyvūnų sveikatos standartų nustatymą ir kuri vienija 182 pasaulio šalių vyriausiuosius veterinarijos gydytojus – didžiąja dalimi Tarnybų vadovus, Europos maisto saugos agentūra (ESFA) – pagrindinė Europos Sąjungos institucija, atliekanti mokslinį maisto grandinės rizikos vertinimą, Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generalinis direktoratas (SANTE Direktoratas G) ir Sveikatos ir maisto audito ir analizės direktoratas (SANTE Direktoratas F). Taip pat Tarnybos vadovas atstovauja Lietuvą ir Europos Sąjungos Tarybos Vyriausiųjų veterinarijos pareigūnų (CVO) posėdžiuose, kuriuose aptariami klausimai dėl santykių su trečiosiomis šalimis, sprendžiami tarptautinės prekybos, veterinarinės kontrolės, gyvūnų ligų klausimai. CVO posėdžių metu išsakyta pozicija ir nuomonė yra pagrindas priimant svarbias ES teisėkūros iniciatyvas ir reglamentų pataisas.

Pažymėtina, kad visoms šioms svarbioms užsienio institucijoms vadovauja asmenys, turintys veterinarijos gydytojo kvalifikacijos laipsnį (Dr Monique Eloit – OIE, Bernhard van Goethem – SANTE Direktoratas G, Dr Bernhard URL – EFSA). Tarnybos vadovas, turėdamas tokią pačią profesinę kvalifikaciją, turi išsamias veiklos sričių specialiąsias žinias, kalba ta pačia „specialybės kalba“, o tai ir lemia sėkmingą Lietuvos Respublikos atstovavimą šiose organizacijose.

Atkreiptinas dėmesys, kad visose Europos Sąjungos šalyse Veterinarinės medicinos programos turinys ir įgyjamos kompetencijos yra pagrįstos privalomais ES direktyvos 2005/36/EC (2013/55/EU) reikalavimais, taip pat ES pripažintų institucijų, tokių kaip Europos veterinarinės medicinos asociacija (EAEVE), Pasaulio gyvūnų sveikatos asociacija (OIE) ir Europos veterinarijos asociacija (FVE) rekomendacijomis. Būtina paminėti, kad veterinarinės medicinos studijų programa apima platų spektrą studijuojamų dalykų: anatomiją, gyvūnų fiziologiją, veterinarinę higieną ir gyvūnų gerovę, bendrąją ir specialiąją patologiją, biochemiją, veterinarinę farmakologiją ir farmaciją, maisto produktų saugą ir higieną, epidemiologiją, radiacinę saugą, visų gyvūnų rūšių gyvūnų gydymą ir ligų kontrolę, bakterijų atsparumą antibakterinėms medžiagoms, įskaitant zoonozes, ikiklinikinę ir klinikinę praktiką (gyvūnų sveikatos priežiūra, gydymas, profilaktika, prevencija), veterinarijos teisę ir teismo veterinariją, valstybinę veterinariją, visuomenės sveikatą. Šios įgytos profesinės kompetencijos būtent ir yra reikalingos, norint tinkamai vadovauti Tarnybai, kuriai delegutos plataus spektro veiklos sritys.

Apibendrinant aukščiau išdėstytą, darytina pagrįsta išvada, kad Tarnyba, kaip pagrindinis atstovas, nuolat atstovauja Lietuvos Respublikai ES Tarybos ir Europos Komisijos darbo grupėse ir komitetuose, o taip pat yra ES agentūrų – Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) ir Europos vaistų agentūros (EMA) darbo grupių narė, kuriose nuolat aktyviai atstovauja Lietuvos Respublikai ES. Lietuvos Respublikos Vyriausybė, delegavusi šias funkcijas Tarnybai, siekė visapusiškai užtikrinti valstybinės kontrolės nepriklausomumą ir skaidrumą, maksimaliai užtikrinti Lietuvos Respublikos, ES valstybių narių ir trečiųjų šalių vartotojų interesų gynimą, kaip tai numato ES ir Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos valstybinę veterinarinę ir maisto saugos kontrolę reglamentuojantys teisės aktai. Lietuvos Respublika – pirmoji ES valstybė narė, įgyvendinusi šiuos principus ir „ES viziją“ ir dar 2000 m. įkūrusi nepriklausomą valstybinės kontrolės instituciją, t. y. Tarnybą (vadovaujantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės įstatymo 291 straipsnio nuostatomis, Vyriausybė ministerijų funkcijoms nepriskirtiems klausimams spręsti gali steigti Vyriausybės įstaigas. Siekiant anksčiau minėto valstybinės kontrolės nepriklausomumo ir skaidrumo, Lietuvos Respublikos Vyriausybė įsteigė tiesiogiai jai atskaitingą kontrolės funkcijas vykdančią instituciją).

Pažymėtina, kad Tarnybos funkcijos susijusios ne tik su politikos įgyvendinimu, tačiau, neretu atveju, ir su atskirų sričių politikos formavimu. Tarnybos funkcijas atskirais atvejais galima sieti su Žemės ūkio ministerijos, Sveikatos apsaugos ministerijos, Aplinkos ministerijos ir Ekomomikos ir inovacijų ministerijos vykdomomis funkcijomis. Taigi, įvertinus aukščiau paminėtas aplinkybes, ypatingai atkreipiant dėmesį į siekį užtikrinti valstybinės kontrolės nepriklausomumą ir skaidrumą, maksimaliai užtikrinti Lietuvos Respublikos, ES valstybių narių ir trečiųjų šalių vartotojų interesų gynimą, taip pat į tai, kad Tarnybos vykdoma valstybinės kontrolės sistema yra patvirtinta trečiųjų šalių kompetentingų institucijų, todėl sistemos pakeitimai gali sutrikdyti produktų eksportą į užsienį, kol bus iš naujo įvertintas poveikis maisto saugai, manytina, kad Tarnybai tikslingiausia būtų išlikti Vyriausybės įstaiga, – būtent taip, kaip šiuo metu yra įtvirtinta Veterinarijos įstatymo 5 straipsnio 2 dalyje ir Vyriausybės įstatymo 291 straipsnyje, o asmuo, priimamas į Tarnybos vadovo pareigas, turi turėti suteiktą veterinarijos gydytojo kvalifikaciją, kaip šiuo metu yra įtvirtinta Veterinarijos įstatymo 8 straipsnio 2 dalyje.

Direktorius	Darius Remeika

Deimantė Biknerytė, tel. (8-5) 2491717, el. p. deimante.bikneryte@vmvt.lt