LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO
TEISĖS IR TEISĖTVARKOS komitetas
DĖL PRELIMINARAUS ĮVERTINIMO AR
LIETUVOS RESPUBLIKOS
ŠEIMOS STIPRINIMO ĮSTATYMO PROJEKTAS XIIP-4255(2)
NEPRIEŠTARAUJA LIETUVOS RESPUBLIKOS KONSTITUCIJAI
2017 m. spalio 17 d. Nr.102-P-40
Vilnius
1. Komiteto posėdyje dalyvavo: komiteto pirmininkas Julius Sabatauskas, komiteto pirmininko pavaduotojas Stasys Šedbaras, nariai: Rimas Andrikis, Irena Degutienė, Vitalijus Gailius, Česlav Olševski, Lauras Stacevičius, Petras Valiūnas.
Komiteto biuro vedėja Dalia Komparskienė, patarėjai: Martyna Civilkienė, Jurgita Janušauskienė, Rita Karpavičiūtė, Dalia Latvelienė, Irma Leonavičiūtė, Rita Varanauskienė, Loreta Zdanavičienė. Komiteto padėjėja Modesta Banytė.
Socialinių reikalų ir darbo komiteto biuro patarėja Asta Dolmantienė.
2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):
Eil. NNr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
SStr. |
SStr. d. |
P. |
|||||
1. 1 |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2017-10-17 |
5 |
2
|
2
|
Įvertinę įstatymo projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams ir teisės technikos taisyklių reikalavimams, teikiame šias pastabas bei pasiūlymus: Šioje Teisės departamento išvadoje pateiktos prielaidos dėl galimo įstatymo projekte teikiamų nuostatų prieštaravimo Konstitucijai.
<...> 2.3. vertinant projekto 5 straipsnyje siūlomą teisinį reguliavimą, pastebėtina, kad konkrečių nuostatų (taisyklių) įtvirtinimas turėtų būti konkrečių teisės aktų, o ne šio įstatymo reguliavimo dalykas, kaip pvz., 5 straipsnio 2 dalies 2 punkte siūlomas teisinis reguliavimas, kuriuo nustatoma, kad ,,bendrai gyvenančių asmenų auginamam ir (ar) globojam antram ir kiekvienam kitam vaikui skiria ir kiekvieną mėnesį moka išmoką“. Be to, manytina, kad siūloma nuostata būtų diskriminuojamos šeimos, kuriose auga tik vienas vaikas, o taip pat ir pirmojo auginamo ar globojamo vaiko teisė gauti išmoką. |
Pritarti |
Vertinant Projekto nuostatų atitiktį Konstitucijai svarbu pastebėti, kad kaip išvadoje dėl šio projekto pažymėjo Teisės departamentas, dauguma siūlomo teisinio reguliavimo nuostatų neįtvirtina jokių konkrečių teisinių santykių reguliavimo normų ir yra deklaratyvios, todėl jų praktinis taikymas būtų gana probleminis.
Projekto 5 straipsnio 2 dalies 2 punkte nustatyta, kad valstybė ir (ar) savivaldybės institucijos šio įstatymo nustatyta tvarka materialinio saugumo užtikrinimo srityje bendrai gyvenančių asmenų auginamam ir (ar) globojamam antram ir kiekvienam kitam vaikui skiria ir kiekvieną mėnesį moka išmoką“. Konstitucinio Teismo 1996 m. lapkričio 20 d. nutarime konstatuota: „<< ...[konstitucinis visų asmenų lygybės įstatymui principas] pažeidžiamas, kai tam tikra grupė asmenų, kuriems yra skiriama teisės norma, palyginti su kitais tos pačios normos adresatais, yra kitaip traktuojama, nors tarp tų grupių nėra tokio pobūdžio ir tokios apimties skirtumų, kad toks nevienodas traktavimas būtų objektyviai pateisintinas ...>>“ (Konstitucinio Teismo 2003 m. gruodžio 30 d., 2004 m. gruodžio 13 d., 2007 m. rugsėjo 26 d., 2008 m. gruodžio 24 d. nutarimai). Manytina, kad siūlomu reguliavimu pažeidžiamas konstitucinis asmenų lygybės įstatymui principas, nes neaišku kodėl materialinio saugumo užtikrinimo srityje tokios priemonės netaikytinos vaikams, kurie šeimoje auga vieni arba yra pirmieji vaikai. |
2. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2017-10-17 |
5 |
2 |
6 |
Kartu svarstytina projekto 5 straipsnio 2 dalies 6 punkto nuostata dėl sudarymo palankių sąlygų vaikams augti biologinėje tėvų šeimoje, nes ši nuostata galimai diskriminuoja vaikus, augančius įtėvių ar globėjų šeimoje. Konstitucinis Teismas 2003 m. gruodžio 3 d. nutarime konstatavo, kad „Konstitucijos 29 straipsnyje yra įtvirtinta formali visų asmenų lygybė, asmenų nediskriminavimo ir privilegijų neteikimo principas. Konstitucinis asmenų lygybės įstatymui principas reiškia žmogaus prigimtinę teisę būti traktuojamam vienodai su kitais. Konstitucinis Teismas savo nutarimuose ne kartą yra konstatavęs, kad šio principo turi būti laikomasi ir leidžiant įstatymus, ir juos taikant“. Todėl teigtina, jog aukščiau nurodytose įstatymo projekto nuostatuose siūlomas teisinis reguliavimas galimai pažeistų Lietuvos Respublikos Konstitucijoje įtvirtintą asmenų lygiateisiškumo ir draudimo diskriminuoti principus. Šiame kontekste pažymėtina ir tai, kad priėmus aukščiau nurodyto turinio įstatymo tekstą, turės būti keičiami atitinkamus santykius reguliuojantys įstatymai, o pagal konstitucinio teismo doktriną, susijusią su teisės aktų leidyba, Seimas, leisdamas įstatymus ir kitus teisės aktus, yra saistomas Konstitucijos, taip pat savo paties priimtų įstatymų (Konstitucinio Teismo 2000 m. gruodžio 6 d., 2002 m. sausio 14 d., 2003 m. sausio 24 d. nutarimai). |
Pritarti |
Projekto 5 straipsnio 2 dalies 6 punkte nustatyta, kad valstybė ir (ar) savivaldybės institucijos šio įstatymo nustatyta tvarka vaiko saugumo šeimoje ir tėvų atsakomybės už vaiko teisių ir teisėtų interesų įgyvendinimą stiprinimo srityje – sudaro palankias sąlygas vaikams augti biologinėje tėvų šeimoje, teikdamos tinkamą paramą ir pagalbą šeimai ir vaikams.
Konstitucinio Teismo 1996 m. lapkričio 20 d. nutarime konstatuota: „<< ...[konstitucinis visų asmenų lygybės įstatymui principas] pažeidžiamas, kai tam tikra grupė asmenų, kuriems yra skiriama teisės norma, palyginti su kitais tos pačios normos adresatais, yra kitaip traktuojama, nors tarp tų grupių nėra tokio pobūdžio ir tokios apimties skirtumų, kad toks nevienodas traktavimas būtų objektyviai pateisintinas ...>>“ (Konstitucinio Teismo 2003 m. gruodžio 30 d., 2004 m. gruodžio 13 d., 2007 m. rugsėjo 26 d., 2008 m. gruodžio 24 d. nutarimai). Manytina, kad siūlomu reguliavimu pažeidžiamas konstitucinis asmenų lygybės įstatymui principas, nes neaišku kodėl vaiko saugumo šeimoje ir tėvų atsakomybės už vaiko teisių ir teisėtų interesų įgyvendinimo srityje tinkama parama ir pagalba šeimai ir vaikams teiktina tik siekiant sudaryti palankias sąlygas vaikams augti biologinėje tėvų šeimoje, taip diskriminuojant vaikus, augančius įtėvių ar globėjų šeimoje. |
3. 2 |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2017-10-17 |
5 |
2 |
6 |
<...> 2.5. projekto 5 straipsnio 2 dalies 6 punkte siūlomu teisiniu reguliavimu siekiama įtvirtinti konkrečią taisyklę, kad teismo priteistų vaiko išlaikymo lėšų nemokantys asmenys negalėtų eiti pareigų valstybės tarnyboje. Pirma, minėta nuostata nėra šio įstatymo reguliavimo dalykas, todėl šiame įstatyme jos turėtų būti atsisakyta. Antra, siūloma nuostata svarstytina Konstitucinio Teismo suformuotos konstitucinės valstybės tarnybos sampratos aspektu ir galimai prieštarauja Konstitucijos 33 straipsnio 1 daliai, kurioje pasakyta, kad piliečiai turi teisę „<...> lygiomis sąlygomis stoti į Lietuvos Respublikos valstybinę tarnybą“. Konstitucinis Teismas savo jurisprudencijoje akcentuoja, kad visi stojimo į valstybės tarnybą apribojimai turi būti konstituciškai pateisinami, priešingu atveju bus pažeista piliečio konstitucinė teisė lygiomis sąlygomis stoti į Lietuvos Respublikos valstybinę tarnybą, ir žmogaus konstitucinė teisė laisvai pasirinkti darbą (Konstitucinio Teismo 2004 m. gruodžio 13 d. nutarimas). Trečia, siūloma nuostata svarstytina proporcingumo ir protingumo principų aspektu. Konstitucinis Teismas 2004 m. gruodžio 13 d. nutarime pažymėjo, jog nustatant teisinius apribojimus privalu paisyti protingumo reikalavimo, taip pat proporcingumo principo, pagal kurį nustatytos teisinės priemonės turi būti būtinos demokratinėje visuomenėje ir tinkamos siekiamiems teisėtiems bei visuotinai svarbiems tikslams (tarp tikslų ir priemonių turi būti pusiausvyra), jos neturi varžyti asmens teisių labiau, negu reikia šiems tikslams pasiekti). Ketvirta, pastebėtina ir tai, kad įtvirtinus siūlomą nuostatą galimai susidarytų situacija, kada asmeniui būtų užkertamas kelias gauti pajamų, iš kurių jis galėtų įvykdyti savo prievolę – užtikrinti išlaikymą vaikui. |
Pritarti |
|
3. Komiteto sprendimas: Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Seimo Statuto 67 straipsnio 3 punktu, apsvarstęs Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento 2017 m. spalio 17 d. išvadą ir atsižvelgdamas į komitete išdėstytus argumentus, Teisės ir teisėtvarkos komitetas preliminariai įvertino, kad Lietuvos Respublikos šeimos stiprinimo įstatymo projekto XIIP-4255(2) 5 straipsnio 2 dalies 2 punkto ir 5 straipsnio 2 dalies 6 punkto nuostatos prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 29 straipsnyje įtvirtintam asmenų lygiateisiškumo principui, 5 straipsnio 2 dalies 6 punkto nuostata prieštarauja Konstitucijos 33 straipsnio 1 daliai, nustatančiai, kad piliečiai turi teisę <...> lygiomis sąlygomis stoti į Lietuvos Respublikos valstybinę tarnybą.
4. Balsavimo rezultatai: už- 4, prieš- nėra, susilaikė- 3.
5. Komiteto paskirti pranešėjai: Julius Sabatauskas, Stasys Šedbaras.
6. Komiteto narių atskiroji nuomonė: negauta.
Komiteto pirmininkas Julius Sabatauskas
Teisės ir teisėtvarkos komiteto biuro patarėja Martyna Civilkienė