LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

VALSTYBĖS VALDYMO IR SAVIVALDYBIŲ KOMITETAS

PAGRINDINIO KOMITETO PAPILDOMA IŠVADA

DĖL GAUTŲ NAUJŲ PASTABŲ IR PASIŪLYMŲ DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS PAREIGINĖS ALGOS (ATLYGINIMO) BAZINIO DYDŽIO NUSTATYMO IR ASIGNAVIMŲ DARBO UŽMOKESČIUI PERSKAIČIAVIMO ĮSTATYMO PROJEKTO NR. XIVP-2098(4)

2023-05-24 Nr. 113-P-14

Vilnius

1. Komiteto posėdyje dalyvavo:

Komiteto pirmininkas Ričardas Juška, komiteto pirmininko pavaduotojas Valentinas Bukauskas, komiteto nariai: Guoda Burokienė, Domas Griškevičius, Kęstutis Masiulis, Bronislovas Matelis, Kęstutis Navickas, Audrius Petrošius, Rasa Petrauskienė, pavaduojanti Kęstutį Navicką, Eugenijus Sabutis, Algis Strelčiūnas, Rita Tamašunienė, Valdemaras Valkiūnas.

Biuro tarnautojai: Rasa Mačiulytė, Skaistė Meškelė, Lina Milonaitė, Rasa Šidlauskaitė, Juras Taminskas.

Seimo nariai: Kasparas Adomaitis, Andrius Kupčinskas Jurgis Razma.

Kviestieji asmenys: Finansų ministerijos atstovai: ministro patarėjas Darius Sadeckas, Biudžeto departamento Švietimo, kultūros ir socialinių sektorių skyriaus vedėja Vida Žagūnienė, Biudžeto departamento Valstybės ir savivaldybių biudžetų sudarymo skyriaus vedėja Daiva Žibutienė, Personalo valdymo skyriaus patarėja Arūnė Šerepkaitė, Personalo valdymo skyriaus vedėjas Livijus Čižikas, Valstybės ir savivaldybių biudžetų sudarymo skyriaus vyriausioji specialistė Gintarė Boguševičienė; Lietuvos savivaldybių asociacijos atstovai: direktorė Roma Žakaitienė ir patarėja savivaldybių administravimo klausimais Linda Kreimerytė; Lietuvos valstybės tarnautojų, biudžetinių ir viešųjų įstaigų darbuotojų profesinė sąjungos pirmininkė Irena Petraitienė; Lygių galimybių kontrolieriaus tarnybos Teisės grupės vadovė Audronė Daukšaitė-Timpė; Ministro Pirmininko patarėjas strateginio planavimo, viešojo administravimo, reformų ir pokyčių valdymo klausimais Darius Žeruolis; Nacionalinės teismų administracijos atstovai: direktorė Natalija Kaminskienė, direktoriaus pavaduotojas Antanas Jatkevičius, Teisėjų tarybos pirmininko pavaduotoja Egidija Tamošiūnienė, Teisės ir administravimo departamento direktorė Vaida Petravičienė ir Administravimo skyriaus vedėja Jovita Ramanauskienė; Savivaldybių kontrolierių asociacijos atstovai: prezidentas Gintaras Radavičius ir Audito kokybės gerinimo ir gerosios praktikos sklaidos komiteto pirmininkė Inga Šimkūnaitė; Seimo kontrolierių įstaigos vadovė Erika Leonaitė; Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atstovai: viceministras Martynas Šiurkus, Darbo teisės grupės vadovė Vita Baliukevičienė, patarėjos Vilija Mėlinienė ir Indrė Vaicekauskaitė, vyresnioji patarėja Agnė Nakčerienė, Lygių galimybių, moterų ir vyrų lygybės grupės vadovė Jolanta Sakalauskienė, Paramos būstui grupės vadovė Soneta Brinienė ir vyresnioji patarėja Asta Misiukienė, Pensijų grupės patarėja Inga Barauskaitė, Piniginės paramos grupės patarėja Kristina Tumienė ir vyresnioji patarėja Rima Kurlianskienė, Socialinio draudimo grupės vadovas Vaidotas Kalinauskas, Socialinių paslaugų grupės vyresnioji patarėja Eglė Kanopaitė-Gruodienė, Strateginių sprendimų paramos grupės vadovė Ugnė Užgalė, Tikslinės pagalbos grupės vadovė Daiva Zabarauskienė; Specialiųjų tyrimų tarnybos atstovai: direktoriaus pavaduotoja Rūta Kaziliūnaitė ir Teisės skyriaus viršininkas Mantas Žemaitis; Teisingumo ministerijos atstovai: Lina Urbaitė, Teisinio atstovavimo grupės vadovas Ričard Dzikovič ir vyresnioji patarėja Lina Urbaitė; Valstybės ir savivaldybių vidaus auditorių asociacijos tarybos narė Dainora Budnikienė; Vidaus reikalų ministerijos atstovai: ministrė Agnė Bilotaitė, viceministrai Arnoldas Abramavičius ir Sigita Ščajevienė, Regioninės politikos grupės vadovė Rasa Tamulevičiūtė, patarėja Eglė Šarkauskaitė ir vyresnysis patarėjas Andrius Valickas, Strateginių sprendimų paramos grupės vyriausiasis patarėjas Sigitas Mitalauskas, Valstybės tarnybos politikos grupės vyriausioji patarėja, atliekanti grupės vadovės funkcijas, Jūra Ivonaitytė, patarėja Giedrė Sušinskaitė, vyresnysis patarėjas Adrianas Mečkovskis, Viešojo administravimo ir vietos savivaldos politikos grupės vadovė Alma Bulkevičienė; Vilniaus apygardos teismo pirmininkė Loreta Braždienė; Vyriausybės atstovų įstaigos atstovai: vadovė Daiva Kerekeš, Vyriausybės atstovas Šiaulių ir Telšių apskrityse Rimvydas Pilibaitis, Vyriausybės atstovas Panevėžio ir Utenos apskrityse Egidijus Lapinskas, Vyriausybės atstovas Vilniaus ir Alytaus apskrityse Julius Arlauskas.

2. Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvados ir kitų ekspertų pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto sprendimas	Argumentai, pagrindžiantys sprendimą

str.	str. d.	p.

Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2023-05-15	3	Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklių reikalavimams, teikiame šias pastabas. 1. Derinant projekto nuostatas tarpusavyje bei atsižvelgiant į projekto 3 straipsnio pavadinimą, šio straipsnio 1 ir 2 dalyje prieš žodžius „bazinis dydis“ siūlome įrašyti žodžius „pareiginės algos (atlyginimo)“.	Pritarti iš dalies	Argumentai: 3 straipsnio 1 dalį papildyti Seimo nario A. Petrošiaus pasiūlymu. Pasiūlymas: Pakeisti projekto 3 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „3 straipsnis. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 1. Šio įstatymo 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų pareiginei algai (atlyginimams) nuo 2024 m. sausio 1 d. perskaičiuoti apskaičiuoti yra taikomas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis, kuris lygus Valstybinės duomenų agentūros paskelbtam 2022 metų vidutiniam mėnesiniam šalies (su individualiomis įmonėmis) darbo užmokesčiui ir yra 1 785,4 euro. 2. Taikant šio straipsnio 1 dalyje nustatytą pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį, perskaičiuota pareiginė alga (atlyginimas) negali būti mažesnė už iki šio perskaičiavimo buvusią pareiginę algą (atlyginimą).“ Balsavimo rezultatai: už komiteto sprendimui pritarta bendru sutarimu.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2023-05-15	3	2	2. Tikslintina projekto 3 straipsnio 2 dalis, atsižvelgiant į tai, kad valstybės politikams ir valstybės pareigūnams yra nustatomas darbo užmokestis, kurio sudėtinėje dalyje nėra pareiginės algos.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Atliepiant šią Teisės departamento pastabą pritarta Seimo nario A. Petrošiaus pasiūlymams įstatymų projektams Nr. XIVP-2099(4) (Valstybės pareigūnų darbo užmokesčio įstatymo projektas) ir XIVP-2100(5) (Valstybės politikų darbo užmokesčio įstatymo projektas), juose numatant, kad šių asmenų darbo užmokestis yra pareiginė alga. Todėl šio įstatymo projekto koreguoti nebereikia. Balsavimo rezultatai: komiteto sprendimui pritarta bendru sutarimu.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2023-05-15	4	1	3. Projekto 4 straipsnio 1 dalies nuostata, numatanti, kad asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami ne rečiau kaip kas 2 metus, jeigu (n - 2) metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų faktinių darbo užmokesčio išlaidų ir faktinių konsoliduotų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų pajamų santykis procentais yra mažesnis negu 30, neaiški dėl kelių priežasčių. Pirma, nėra aišku, kas lemtų, ar asignavimai darbo užmokesčiui turėtų būti perskaičiuojami kasmet, ar, vis dėlto, kas 2 metai. Jeigu kasmetinį, ar kas 2 metai vykdomą, asignavimų darbo užmokesčiui perskaičiavimą lemtų tik nurodyta sąlyga dėl išlaidų ir pajamų santykio, taip reikėtų ir nurodyti, t. y. nustatyti, kad asignavimai darbo užmokesčiui perskaičiuojami kasmet, jei situacija valstybėje atitinka nurodytą sąlygą. Jeigu asignavimų darbo užmokesčiui perskaičiavimų periodiškumą lemtų, vis dėlto, kažkokių sąlygų visuma, tą reikėtų aiškiai nurodyti. Antra, reikėtų aiškiai reglamentuoti situaciją, kai du metus iš eilės situacija valstybėje neatitiktų projekto 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos dėl išlaidų ir pajamų santykio, t. y. nėra aišku, ar tokiu atveju asignavimai vis tiek turėtų būti perskaičiuojami, ar vis dėlto, būtų laukiama tų finansinių metų, kuriais situacija valstybėje atitiktų nustatytąją imperatyvią sąlygą.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Pritariant pirmai pastabos daliai siūloma aiškiai nustatyti, kad pagrindinė taisyklė, į kurią yra atsižvelgiama sprendžiant, ar yra galimybės perskaičiuoti įstaigų asignavimus darbo užmokesčiui, yra biudžeto pajamų ir išlaidų darbo užmokesčiui santykis. Esant šioms sąlygoms, asignavimai perskaičiuojami ne rečiau kaip kas dvejus metus. Dėl dažnesnio perskaičiavimo, jeigu yra tenkinama pagrindinė taisyklė, gali būti susitarta nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje. Nepritarti antrai pastabos daliai, nes perskaičiavimas yra galimas tik jeigu yra tenkinama biudžeto pajamų ir išlaidų darbo užmokesčiui taisyklė. Jeigu valstybėje susiklostys tokia situacija, kai ši taisyklė nebus tenkinama keletą metų iš eilės, asignavimų darbo užmokesčiui perskaičiavimas, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, nebus daromas. Pasiūlymas: Pakeisti projekto 4 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: „1. Asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami ne rečiau kaip kas 2 metus, jeigu (n - 2) metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų faktinių darbo užmokesčio išlaidų ir faktinių konsoliduotų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų pajamų santykis procentais yra mažesnis negu 30. Jeigu ši sąlyga tenkinama: 1) asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami ne rečiau kaip kas 2 metus; 2) nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje gali būti susitariama dėl asignavimų darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiavimo kasmet.“ Balsavimo rezultatai: komiteto sprendimui pritarta bendru sutarimu.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2023-05-15	4	2	4. Atsižvelgiant į tai, kad įstatymais turėtų būti nustatomos bendro pobūdžio elgesio taisyklės, siūlytume projekto 4 straipsnio 2 dalies antrąjį sakinį (t. y., kad pirmą kartą asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami 2025 metais rengiant Lietuvos Respublikos 2026 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą) perkelti į įstatymo projekto 5 straipsnį, reglamentuojantį įstatymo taikymą ir įgyvendinimą.	Pritarti	Pasiūlymas: Pakeisti projekto 4 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „2. Jeigu tenkinama šio straipsnio 1 dalyje nurodyta sąlyga, asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami taikant nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas, valstybės ekonominę situaciją ir darbo našumo pokytį, sutartą indeksavimo dydį, įskaitant ir priedo už tarnybos stažą padidėjimą. Pirmą kartą nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje sutartu indeksavimo dydžiu asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami 2025 metais rengiant Lietuvos Respublikos 2026 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą.“ Pasiūlymas: Papildyti projekto 5 straipsnį 6 dalimi: „6. Pirmą kartą nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje sutartu indeksavimo dydžiu asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami 2025 metais rengiant Lietuvos Respublikos 2026 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą.“ Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2023-05-15	5	2, 4	5. Projekto 5 straipsnio 2 dalyje prieš žodį „merus“, o 4 dalyje prieš žodį „merams“ įrašytinas žodis „savivaldybių“.	Pritarti	Argumentai: Pasiūlymas papildytas, atsižvelgiant į komiteto pritarimą Seimo nario D. Griškevičiaus pasiūlymui. Pasiūlymas: Pakeisti projekto 5 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „2. Valstybės politikų (išskyrus savivaldybių merus) ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų pareiginėms algoms apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo valstybės politikų (išskyrus savivaldybių merus) ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų naujos kadencijos pradžios, išskyrus atvejus, kai su iki 2023 m. gruodžio 31 d. kadencijai priimtais į pareigas įstaigų vadovais – valstybės tarnautojais Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka sudaromas susitarimas dėl pagrindinių kadencijos laikotarpio ir (ar) tam tikrų jo etapų veiklos tikslų ir rezultatų likusiai kadencijos daliai, ne trumpesnei kaip 2,5 metų. Iki naujos kadencijos pradžios šioje dalyje nurodytiems darbuotojams taikomi iki šio įstatymo įsigaliojimo nustatyta pareiginė alga (atlyginimas) ir priedas už tarnybos stažą.“ Pakeisti projekto 5 straipsnio 4 dalį ir ją išdėstyti taip: „4. Šio įstatymo 3 straipsnis savivaldybių merams, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjams, žvalgybos pareigūnams ir Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnams taikomas nuo 2023 m. liepos 1 d. Jiems nuo 2023 m. liepos 1 d. Lietuvos Respublikos valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų, valstybės tarnautojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2023 metais, įstatymas nebetaikomas.“ Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2023-05-15	Priedo 2.32 punktas	6. Tikslintinas projekto priedas, kadangi jame nėra nurodytos Lietuvos mokslo tarybos pirmininko pavaduotojo pareigybės, kuri pagal kartu teikiamo Valstybės pareigūnų darbo užmokesčio įstatymo (projekto Nr. XIVP-2099(4)) 2 straipsnio 16 punktą priskiriama prie valstybės pareigūnų pareigybių.	Pritarti	Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo priedo 2.32. punktą ir jį išdėstyti taip: „2.32. Lietuvos mokslo tarybos pirmininkas, pirmininko pavaduotojas“ Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.

3. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto sprendimas	Argumentai, pagrindžiantys sprendimą

str.	str. d.	p.

Seimo narys A. Petrošius, 2023-05-19	3	1	Argumentai: Naujas bazinis dydis bus pradedamas taikyti skirtingoms pareigybėms skirtingu metu: merams, STT pareigūnams, žvalgybos pareigūnams, teisėjams – nuo 2023 m. liepos 1 d., daugumai kitų – nuo 2024 m., politikams ir daliai įstaigų vadovų – nuo naujos kadencijos. Todėl netikslu pačiame įstatymo tekste, o ne baigiamosiose nuostatose, nurodyti, kad nuo 2024 m. sausio 1 d. pareiginė alga perskaičiuojama taikant naują dydį. Visoms taikymo taisyklėms ir išimtims pakanka projekto 5 straipsnyje dėstomų įstatymo taikymo nuostatų. Pasiūlymas: Pakeisti 3 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: „1. Šio įstatymo 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų pareiginei algai (atlyginimams) nuo 2024 m. sausio 1 d. perskaičiuoti apskaičiuoti yra taikomas bazinis dydis, kuris lygus Valstybinės duomenų agentūros paskelbtam 2022 metų vidutiniam mėnesiniam šalies (su individualiomis įmonėmis) darbo užmokesčiui ir yra 1 785,4 euro.“	Pritarti iš dalies	Argumentai: Pasiūlymas papildytas korekcija pagal Teisės departamento pastabą. Pasiūlymas: Pakeisti projekto 3 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: „1. Šio įstatymo 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų pareiginei algai (atlyginimams) nuo 2024 m. sausio 1 d. perskaičiuoti apskaičiuoti yra taikomas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis, kuris lygus Valstybinės duomenų agentūros paskelbtam 2022 metų vidutiniam mėnesiniam šalies (su individualiomis įmonėmis) darbo užmokesčiui ir yra 1 785,4 euro.“ Balsavimo rezultatai: komiteto sprendimui pritarta bendru sutarimu.
Seimo narys A. Sysas, 2023-05-15	4	2	Argumentai: siūlau trumpinti pareigybinė algos (atlyginimo) bazinio dydžio „įšaldymo“ terminą, nes jau šiandien VDU yra 2050 eurų, o 2026 metais tikėtina sieks apie 2300 eurų. Skirtumas tarp įstatyminio dydžio ir realybės bus apie 500 eurų. Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo projekto 4 straipsnio 2 dalį ir išdėstyti jį taip: „2. Jeigu tenkinama šio straipsnio 1 dalyje nurodyta sąlyga, asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami taikant nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas, valstybės ekonominę situaciją ir darbo našumo pokytį, sutartą indeksavimo dydį, įskaitant ir priedo už tarnybos stažą padidėjimą. Pirmą kartą nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje sutartu indeksavimo dydžiu asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami 2025 2024 metais rengiant Lietuvos Respublikos 2026 2025 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą.“	Nepritarti	Argumentai: Komitetas nuosekliai laikosi pozicijos, kad pirmasis perskaičiavimas turi būti daromas 2025 metais planuojant 2026 metų biudžetą. Balsavimo rezultatai: už – 4, prieš – 6, susilaikė – 3. Pasiūlymui nepritarta.
Seimo narys A. Petrošius, 2023-05-19	4	3	Argumentai: Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo projekto Nr. XIVP-2066(5) 2 priede yra nurodyti valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų vadovų pareiginių algų koeficientai, iš kurių šio priedo 1 eilutėje nurodytų pareigybių pareiginės algos koeficientas yra fiksuotas. Atsižvelgiant į tai, kad valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų vadovams pagal Valstybės tarnybos įstatymą siūloma nemokėti priedų už tarnybos Lietuvos valstybei stažą, o taip pat į tai, kad nėra galimybių pakelti jų pareiginės algos koeficientą nei per vertinimą, nei kitu būdu, siūlytina priedo 1 eilutėje nurodytų įstaigų vadovų atžvilgiu taikyti Lietuvos Respublikos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio nustatymo ir asignavimų darbo užmokesčiui perskaičiavimo įstatymo projekte numatytą pareiginės algos perskaičiavimą taikant nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje indeksavimo dydį. Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo projekto 4 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip: „3. Šio įstatymo priede ir Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 2 priedo 1 eilutėje nurodytų pareigybių pareiginė alga (atlyginimas) perskaičiuojama taikant šio straipsnio 2 dalyje sutartą indeksavimo dydį.“	Pritarti	Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo projekto 4 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip: „3. Šio įstatymo priede ir Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 2 priedo 1 punkte nurodytų pareigybių pareiginė alga (atlyginimas) perskaičiuojama taikant šio straipsnio 2 dalyje sutartą indeksavimo dydį.“ Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
Seimo narys D. Griškevičius, 2023-05-19	5	1	Argumentai: Konstitucinis Teismas ne kartą savo bylose yra pasisakęs, jog konstitucinis teisinės valstybės principas neatsiejamas ir nuo Konstitucijoje įtvirtinto asmenų lygiateisiškumo principo. Konstitucinio asmenų lygiateisiškumo principo pažeidimas kartu yra ir konstitucinių teisingumo, darnios visuomenės imperatyvų, taigi ir konstitucinio teisinės valstybės principo, pažeidimas. Konstitucinis Teismas taip pat yra aiškiai pasisakęs, kad visų asmenų lygybės principas reiškia tai, jog visiems vienodai turi būti taikomos teisės normos. Konstitucinis visų asmenų lygybės įstatymui principas būtų pažeidžiamas, jei tam tikra grupė asmenų, kuriems yra skiriama teisės norma, palyginti su kitais tos pačios normos adresatais, būtų kitaip traktuojama, nors tarp tų grupių nėra tokio pobūdžio ir tokios apimties skirtumų, kad toks nevienodas traktavimas būtų objektyviai pateisintinas. Konstitucinis Teismas aiškiai nurodė, kad Konstitucijoje yra įtvirtinta kiekvieno piliečio teisė gauti teisingą apmokėjimą už darbą. Garantuota teisė gauti teisingą apmokėjimą už darbą yra tiesiogiai susijusi su visų asmenų lygybės principu. Tuo tarpu įstatymo projekto normomis siekiama diferencijuoti tiek įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų, tiek ir valstybės pareigūnų darbo užmokestį pagal tai, koks laikotarpis jiems liko iki jų kadencijos pabaigos, t. y. jeigu iki jų kadencijos pabaigos liko mažiau nei pusė kadencijos, tuomet jiems būtų mokamas mažesnis darbo užmokestis lyginant su tais, kuriems liko daugiau kaip pusė kadencijos laikotarpio. Ypatingai svarbu atkreipti dėmesį ir į tai, kad tokiu siūlomu teisiniu reguliavimu būtų pažeidžiami ne tik Konstitucijoje įtvirtinti asmenų lygiateisiškumo, visų asmenų lygybės bei teisės gauti teisingą apmokėjimą už darbą principai, tačiau ir valstybės pareigūnų nepriklausomumo principas. Priėmus įstatymo projekto nuostatas taip pat būtų sukuriama situacija, kuomet vienoje institucijoje dirbantys tarpusavyje nepriklausomi ir lygūs valstybės pareigūnai gautų iš esmės skirtingą darbo užmokestį vien tik dėl to, jog į savo pareigas buvo paskirti skirtingu metu, nesant jokiems kitiems kriterijams. Taigi, ne darbo pobūdis, atliekamos funkcijos, pavaldumas ir kiti aspektai lemtų darbo užmokesčio dydį, tačiau paskyrimo į pareigas metas. Be kita ko, įstatymo projekto norma taip pat užprogramuoja situacijas, kuomet naujo kolegialios institucijos nario darbo užmokestis ženkliai viršys tos institucijos vadovo/pirmininko darbo užmokestį, nepaisant akivaizdaus atsakomybių apimties skirtumo. Ir taip susiklostys tik dėl vienintelės priežasties, jog jie į pareigas paskirti skirtingu metu. Taigi, siūlytina atsisakyti diferencijuoti įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų ir valstybės pareigūnų darbo užmokestį pagal tai, koks laikotarpis jiems liko iki jų kadencijos pabaigos, ir nustatyti, kad padidintas darbo užmokestis visiems nustatomas nuo įstatymo įsigaliojimo. Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo projekto 5 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: „1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalis, taikomas nuo 2024 m. sausio 1 d.“	Pritarti	Balsavimo rezultatai: už – 7, prieš – 4, susilaikė – 2.
Seimo narys D. Griškevičius, 2023-05-19	5	2	Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo projekto 5 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „2. Valstybės politikų (išskyrus savivaldybių merus) ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų pareiginėms algoms apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo valstybės politikų (išskyrus merus) ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų naujos kadencijos pradžios, išskyrus atvejus, kai su iki 2023 m. gruodžio 31 d. kadencijai priimtais į pareigas įstaigų vadovais – valstybės tarnautojais Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka sudaromas susitarimas dėl pagrindinių kadencijos laikotarpio ir (ar) tam tikrų jo etapų veiklos tikslų ir rezultatų likusiai kadencijos daliai, ne trumpesnei kaip 2,5 metų. Iki naujos kadencijos pradžios šioje dalyje nurodytiems darbuotojams taikomi iki šio įstatymo įsigaliojimo nustatyta pareiginė alga (atlyginimas) ir priedas už tarnybos stažą.“	Pritarti	Balsavimo rezultatai: už – 7, prieš – 4, susilaikė – 2.
Seimo narys A. Petrošius, 2023-05-19	5	2	Argumentai: Pagal galiojantį Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymą, valstybės politikams mokamas ne priedas už stažą, bet priedas už ištarnautus Lietuvos valstybei metus. Kad nekiltų įstatymo taikymo neaiškumų ir politikams, kuriems iki naujos kadencijos dar bus mokamas esamas darbo užmokestis, reikia patikslinti įstatymo įgyvendinamąją nuostatą, aiškiai nurodant, kad tuo laikotarpiu politikams bus mokamas priedas. Pasiūlymas: Pakeisti projekto 5 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „2. Valstybės politikų (išskyrus savivaldybių merus) ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų pareiginėms algoms apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo valstybės politikų (išskyrus merus) ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų naujos kadencijos pradžios, išskyrus atvejus, kai su iki 2023 m. gruodžio 31 d. kadencijai priimtais į pareigas įstaigų vadovais – valstybės tarnautojais Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka sudaromas susitarimas dėl pagrindinių kadencijos laikotarpio ir (ar) tam tikrų jo etapų veiklos tikslų ir rezultatų likusiai kadencijos daliai, ne trumpesnei kaip 2,5 metų. Iki naujos kadencijos pradžios šioje dalyje nurodytiems darbuotojams taikomi iki šio įstatymo įsigaliojimo nustatyta pareiginė alga (atlyginimas) ir priedas už tarnybos stažą arba priedas už ištarnautus Lietuvos valstybei metus.“	Nepritarti	Argumentai: Pritarus Seimo nario D. Griškevičiaus pasiūlymui, šiame pasiūlyme daromas pakeitimas tampa nebeaktualus. Balsavimo rezultatai: komiteto sprendimui pritarta bendru sutarimu.
Seimo narys D. Griškevičius, 2023-05-19	5	3	Pasiūlymas: Išbraukti įstatymo projekto 5 straipsnio 3 dalį: „3. Valstybės pareigūnams, nurodytiems šio įstatymo priede, šio įstatymo nuostatos taikomos nuo jų naujos kadencijos pradžios, išskyrus atvejus, jeigu iki valstybės pareigūno kadencijos pabaigos liko daugiau kaip pusė kadencijos laikotarpio. Jeigu iki valstybės pareigūnų naujos kadencijos pradžios liko mažiau kaip pusė kadencijos laikotarpio, jiems taikomos iki šio įstatymo įsigaliojimo galiojusios Lietuvos Respublikos valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo nuostatos.“	Pritarti	Balsavimo rezultatai: už – 7, prieš – 4, susilaikė – 2.
Seimo narys A. Petrošius, 2023-05-19	5	3	Argumentai: Valstybės pareigūnų pareiginė alga yra apskaičiuojama padauginus pareiginės algos koeficientą iš atitinkamiems metams Seimo patvirtinto pareiginės algos bazinio dydžio. Įsigaliojus pertvarkai Seimas kasmet nebetvirtins konkretiems metams bazinio dydžio, todėl tiems valstybės pareigūnams, kurių pareiginės algos apskaičiavimui nebus taikomas naujas, šiuo įstatymu nustatomas, bazinis dydis, nebeliks pareiginės algos skaičiavimo bazės. Todėl pereinamajam laikotarpiui, kol valstybės pareigūnui nebus taikomas naujas dydis (t. y. iki jo kadencijos pabaigos, kai pareigūno kadencija įstatymų įsigaliojimo metu yra įpusėjusi), jam turėtų būti užfiksuojamas jo šiuo metu gaunamas pareiginės algos dydis (eurais) ir prie jo toliau iki kadencijos pabaigos būtų taikomos kitos iki įstatymo įsigaliojimo galiojusios apmokėjimo sąlygos (priedai, priemokos ir kt.). Pasiūlymas: Pakeisti projekto 5 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip: „3. Valstybės pareigūnams, nurodytiems šio įstatymo priede, šio įstatymo nuostatos taikomos nuo jų naujos kadencijos pradžios, išskyrus atvejus, jeigu iki valstybės pareigūno kadencijos pabaigos liko daugiau kaip pusė kadencijos laikotarpio. Jeigu iki valstybės pareigūnų naujos kadencijos pradžios liko mažiau kaip pusė kadencijos laikotarpio, jiems iki naujos kadencijos pradžios taikoma iki šio įstatymo įsigaliojimo nustatyta pareiginė alga (atlyginimas), taip pat taikomos ir kitos iki šio įstatymo įsigaliojimo galiojusios Lietuvos Respublikos valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo nuostatos.“	Nepritarti	Argumentai: Pritarus Seimo nario D. Griškevičiaus pasiūlymui, šiame pasiūlyme daromas pakeitimas tampa nebeaktualus. Balsavimo rezultatai: komiteto sprendimui pritarta bendru sutarimu.

Komiteto pirmininkas	(Parašas)	Ričardas Juška

VVSK biuro vedėja L. Milonaitė