LIETUVOS RESPUBLIKOS

KRAŠTO APSAUGOS SISTEMOS ORGANIZAVIMO IR KARO TARNYBOS ĮSTATYMO NR. VIII-723 20 straipsnio PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO

AIŠKINAMASIS RAŠTAS

Įstatymo projekto rengimą paskatinusios priežastys, parengto projekto tikslai ir uždaviniai

Valstybinėje švietimo 2013-2022 metų strategijoje pagrindinio strateginio tikslo kontekste pažymimas nepakankamas Lietuvos bendrojo ugdymo, profesinio mokymo, aukštosios, neformaliojo švietimo mokyklos turimo potencialo išnaudojimas, siekiant geresnės sąveikos su žmogaus ir visuomenės poreikiais, užtikrinant būsimųjų specialistų poreikio planavimą, derinant asmens pasirinkimą su valstybiniu planavimu. Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų ir Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijos (toliau – Akademija) bendradarbiavimas vykdant mokinių formalųjį švietimą ir neformalųjį švietimą, papildantį formalų švietimą, būtų realus turimo potencialo išnaudojimas, patenkinantis mokinių pažinimo, ugdymosi ir saviraiškos poreikius bei stiprinantis gebėjimus ir įgūdžius, suteikiantis asmeniui papildomas dalykines kompetencijas.

Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 20 straipsnis reglamentuoja Akademijos veiklą. Akademijoje harmoningai derinamos universitetinės studijos ir karinis rengimas, kokybiškai rengiami ir ugdomi visapusiškai išsilavinę ir atsakingi karininkai lyderiai, vykdomi moksliniai tyrimai bei užtikrinamas mokymosi visą gyvenimą principų įgyvendinimas pagal krašto apsaugos sistemos poreikius. Ugdant karininkus lyderius nemažas dėmesys skiriamas ir pilietiniam – patriotiniam ugdymui, todėl Akademija šioje srityje turi sukaupusi daug patirties, kuri gali būti panaudojama mokinių pilietiniam ugdymui stiprinti.

Siekiant išnaudoti turimą tiek Akademijos, tiek bendrojo ugdymo mokyklų jau turimus potencialus, svarstytinas aktyvus įstaigų bendradarbiavimas. Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo projektu (toliau – Įstatymo projektas) siūloma reglamentuoti Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų ir Akademijos bendros veiklos modelį.

Formalusis švietimas būtų organizuojamas vykdant bendrojo ugdymo (antros dalies pagrindinio ir vidurinio) programas, o neformaliojo švietimo programos būtų siejamos su bendrojo ugdymo (antros dalies pagrindinio ir vidurinio) programomis, įgyvendinant programas, kartu su šias programas jau vykdančiomis mokyklomis.

Neformaliojo švietimo programa būtų siekiama ugdyti mokinių fizinį aktyvumą, strateginį mąstymą, pilietinį ugdymą, tobulinti gebėjimus tapti visaverčiu ir aktyviu demokratinės visuomenės nariu, gilinti valstybės raidai įtaką turėjusias istorines žinias. Tokių programų apimtis (trukmė) būtų ketveri metai.

Akademija sudarytų bendradarbiavimo sutartis su bendrojo ugdymo mokykla(-omis) dėl neformaliojo švietimo papildančio formalųjį mokinių švietimą. Bendrojo ugdymo mokykla būtų atsakinga už formalaus švietimo įgyvendinimą, o Akademija – už neformalųjį švietimą. Formalus švietimas būtų vykdomas bendrojo ugdymo mokykloje, o neformalus – Akademijoje. Mokiniai sudarytų vieną mokymosi sutartį ir su bendrojo ugdymo mokykla, ir su Akademija.

Kiekvienais metais pagal šį modelį būtų priimami mokytis 24 mokiniai (toks mokinių skaičius būtų optimalus, atitinkantis Akademijos pajėgumą). Ketvirtaisiais ir paskesniais metais bendrai mokytųsi 96 mokiniai.

Mokiniai mokslo metų metu būtų aprūpinami maistu, patenkinančiu vaikų maisto medžiagų fiziologinius poreikius, ugdant sveikos mitybos įgūdžius, pagal Lietuvos Respublikos Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos rekomenduojamas normas, atsižvelgiant į vaikų amžiaus grupes, gyvenamąja patalpa, atitinkančia higienos normų reikalavimus bei apgyvendinimo paslaugų sveikatos saugos reikalavimus, bei standartizuota apranga (uniforma), skirta ugdyti mokinių pagarbą ir elgesio kultūrą.

Įstatymo projekto iniciatoriai (institucija, asmenys ar piliečių įgalioti atstovai) ir rengėjai

Įstatymo projekto iniciatoriai ir rengėjai: Lietuvos Respublikos Seimo nariai Jonas Jarutis ir Arūnas Gumuliauskas.

Kaip šiuo metu yra reguliuojami įstatymų projektuose aptarti teisiniai santykiai?

Šiuo metu Įstatymo 20 straipsnis reglamentuoja tik kariūnų studijuojančių pagal universitetinių studijų, karinio rengimo programas ir kitų tikrosios karo tarnybos karių neformalaus švietimo ugdymą Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijoje. Neformaliojo mokinių švietimo programų vykdymas Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijoje nereglamentuojamas.

4. Kokios siūlomos naujos teisinio reguliavimo nuostatos ir kokių teigiamų rezultatų laukiama

Įstatymo projektu siūloma sudaryti galimybę Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijai kartu su mokyklomis, vykdančioms bendrojo ugdymo programas, vykdyti mokinių neformaliojo švietimo, papildančio formalųjį švietimą, programas.

Mokiniams bus užtikrinta galimybė mokytis pagal formaliojo švietimo programą bei neformaliojo švietimo, papildantį formalųjį švietimą, programą, kuria ugdomos mokinių fizinės galios ir asmens vertybinės orientacijos, leidžiančias tapti aktyviu visuomenės nariu, savarankišku, atsakingu, disciplinuotu, patriotiškai nusiteikusiu žmogumi, užtikrinant asmenybės saviraiškos poreikius.

5. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo rezultatai, galimos neigiamos priimtų įstatymų pasekmės ir kokių priemonių reikėtų imtis, kad tokių pasekmių būtų išvengta

Neigiamų pasekmių nenumatoma.

6. Kokią įtaką įstatymas turės kriminogeninei situacijai, korupcijai

Priimtas įstatymas neigiamos įtakos kriminogeninei situacijai, korupcijai neturės.

7. Kaip įstatymo įgyvendinimas atsilieps verslo sąlygoms ir jo plėtrai

Priimtas įstatymas tiesioginės įtakos verslo sąlygoms ir jo plėtrai neturės.

8. Įstatymo inkorporavimas į teisinę sistemą, kokius teisės aktus būtina priimti, kokius galiojančius teisės aktus reikia pakeisti ar pripažinti netekusiais galios

Priėmus Įstatymą, galiojančių teisės aktų keisti ar naikinti nereikės, papildomų teisės aktų priimti nereikės.

9. Ar įstatymo projektas parengtas laikantis Lietuvos Respublikos valstybinės kalbos, Teisėkūros pagrindų įstatymų reikalavimų, o įstatymo projekto sąvokos ir jas įvardijantys terminai įvertinti Terminų banko įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nustatyta tvarka

Įstatymo projektas parengtas laikantis nustatytų reikalavimų. Naujų terminų projektu nesukuriama.

10. Ar įstatymų projektai atitinka Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas ir Europos Sąjungos dokumentus

Įstatymo projekto nuostatos atitinka Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas ir Europos Sąjungos dokumentus.

11. Jeigu įstatymams įgyvendinti reikia įstatymų įgyvendinamųjų teisės aktų, kas ir kada juos turėtų priimti

Priėmus įstatymą, iki jo įsigaliojimo, turės būti patikslintas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. rugpjūčio 10 d. nutarimas Nr. 896 „Dėl Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijos statuto patvirtinimo“.

12. Kiek valstybės, savivaldybių biudžetų ir kitų valstybės įsteigtų fondų lėšų prireiks įstatymams įgyvendinti, ar bus galima sutaupyti (pateikiami prognozuojami rodikliai einamaisiais ir artimiausiais 3 biudžetiniais metais)

Planuojama, kad vieno mokinio aprangai ir ekipuotei prireiks 4 850 EUR. Maitinimas kainuotų iki 8 EUR parai (tokio dydžio maistpinigius gauna kariūnai, kai jie neaprūpinami maistu). Vadovėliams, pratybų sąsiuviniams, kanceliarinėms prekėms, planšetiniam kompiuteriui reikėtų 600 EUR mokiniui. Darbo užmokestis personalui metams – 290 000 EUR (11 etatų). Mokiniai būtų apgyvendinami Akademijoje.

Planuojama, kad pirmaisiais mokslo metais reikėtų 494 000 Eur, antraisiais – 564 000 Eur, trečiaisiais – 668 000 EUR, o ketvirtaisiais ir paskesniais metais – 740 000 Eur papildomų valstybės asignavimų. Taip pat bus reikalingos papildomos lėšos mokinių apgyvendinimui.

13. Įstatymų projektų rengimo metu gauti specialistų vertinimai ir išvados

Įstatymo projekto rengimo metu specialistų vertinimo ir išvadų negauta.

14. Reikšminiai žodžiai, kurių reikia šiems projektams įtraukti į kompiuterinę paieškos sistemą, įskaitant Europos žodyno „Eurovoc“ terminus, temas bei sritis

Švietimas, neformalus švietimas.

15. Kiti, iniciatorių nuomone, reikalingi pagrindimai ir paaiškinimai

Nėra

Teikia Seimo nariai

Jonas Jarutis

Arūnas Gumuliauskas