LIETUVOS RESPUBLIKOS SPECIALIŲJŲ TYRIMŲ TARNYBA

Viešųjų pirkimų tarnybai, Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerijai E. pristatymo informacinė sistema

ANTIKORUPCINIO VERTINIMO IŠVADA

DĖL MAŽOS VERTĖS PIRKIMŲ TVARKOS APRAŠO

2019 m. vasario 12 d. Nr. 4-01-1419

Vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo 8 straipsnio nuostatomis, atsižvelgę į Specialiųjų tyrimų tarnybos nustatytus korupcijos rizikos veiksnius viešųjų pirkimų srityje1 Prieiga internete: pvz., https://www.stt.lt/documents/kra_2019/Pasvalio_KRA.docx, https://www.stt.lt/documents/kra_2018/Rastas_del_Pakruojo_KRA.docx, https://www.stt.lt/documents/kra_2018/Kauno_raj_sav_KRA.docx, https://www.stt.lt/documents/kra_2018/KRA_Visaginas.docx, https://www.stt.lt/documents/korupcijos_prevencija_2018/STT_rekomend_vykdant_viesuosius_pirkimus_2018_05.docx ir kt. , viešai publikuotą informaciją2 Prieiga internete: pvz., https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/j-petrauskiene-nenusisalino-nuo-sprendimu-del-smm-pavaldziu-istaigu-perkanciu-is-jos-vyro-56-1028364, https://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/sadm-nutrauke-savo-sutarti-su-pagojaus-imone-tiriama-kancleres-veikla.d?id=78644481 ir kt. , taip pat į anksčiau atlikto Specialiųjų tyrimų tarnybos antikorupcinio vertinimo išvadoje pateiktas pastabas ir pasiūlymus3 Prieiga internete: https://e-seimas.lrs.lt/rs/legalact/TAK/f8a6a50257d911e78869ae36ddd5784f/#_ftn2 , atlikome Mažos vertės pirkimų tvarkos aprašo, patvirtinto Viešųjų pirkimų tarnybos direktoriaus 2017 m. birželio 28 d. įsakymu Nr. 1S-97 (toliau – Aprašas), antikorupcinį vertinimą.

Atliekant antikorupcinį vertinimą nustatyta, kad praktikoje pastebėta situacijų, kai siekdami išvengti griežtesnių ir atsparesnių nepagrįstiems susitarimams viešųjų pirkimų taisyklių, perkančiosios organizacijos ir tiekėjai orientuojasi į neskelbiamų pirkimų maksimalias vertes, pvz., pirkimui skirta suma yra 10 000 Eur (be PVM), o laimėjęs tiekėjas pasiūlo 9 999 Eur (be PVM), nors viešųjų pirkimų praktika turėtų būti orientuojama į skelbimą ir viešumą, o ne slaptumą. Be to, Aprašo nuostatos nereguliuoja tam tikrų klausimų, kurie interpretuojami ir praktikoje taikomi labai įvairiai, kartais balansuojant ties piktnaudžiavimo riba: pvz., nenustatyta, į kiek tiekėjų perkančiosioms organizacijoms reikėtų kreiptis perkant neskelbiamos apklausos būdu, nėra aišku, kada neskelbiama apklausa atliekama žodžiu, kada raštu ir pan.

Atlikę antikorupcinį vertinimą, nustatėme korupcijos rizikos veiksnių teisiniame reguliavime, todėl siekdami, kad mažos vertės pirkimų procese būtų užtikrinamas lygiateisiškumo, nediskriminavimo, abipusio pripažinimo, proporcingumo ir skaidrumo principų įgyvendinimas, būtų racionaliai naudojamos lėšos, taip pat teisinio reguliavimo aiškumo, teikiame šias pastabas ir pasiūlymus:

1. Tiek Aprašo 8 punkte, tiek 21.1.1 papunktyje, tiek ir kitose Aprašo nuostatose perkančiajai organizacijai suteikiama diskrecija pasirinkti, į kiek tiekėjų kreiptis. Be to, nėra aišku, kokiu būdu iš keliolikos ar keliasdešimt rinkoje4 Kartais iš to paties regiono. esančių tiekėjų yra pasirenkami konkretūs tiekėjai, į kuriuos kreipiamasi, todėl praktikoje formuojamos ydingos situacijos, kai kreipiamasi tik į tuos pačius tiekėjus (neretai tik vieną). Nors minėtos mažos vertės pirkimų sąlygos ir gali būti laikomos lanksčiomis, tačiau iškyla problemų ir galimų piktnaudžiavimų jas taikant, taip formuojant nepakankamai atsparią korupcijai mažos vertės pirkimų praktiką. Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo ir atsparumo korupcijai, siūlome Apraše nustatyti, pvz.: jei pirkimo vertė viršija 1 000 Eur (be PVM), turi būti kreipiamasi bent į tris tiekėjus, kurie turi teisę tiekti reikiamas prekes, suteikti reikiamas paslaugas ar atlikti reikiamus darbus5 Kartais kreipiamasi į tuos tiekėjus, kurie reikalinga veikla net neužsiima. , taip pat nustatyti galimus kriterijus, pagal kuriuos pasirenkami tiekėjai, į kuriuos kreiptis.

2. Aprašo 21.3.3 papunktyje6 Analogiška nuostata yra ir Aprašo 21.1.2 papunktyje. nustatyta, kad perkant neskelbiamos apklausos būdu kreipiamasi į tiekėją(-us) žodžiu ar raštu. Praktikoje iškyla problemų pačioms perkančiosioms organizacijoms įrodinėjant, kad kreipėsi daugiau nei į vieną tiekėją taip užtikrindamos veiksmingesnę konkurenciją ir skaidrumą, tačiau nėra galimybių to patikrinti, nes buvo kreiptasi telefonu ar pan. Siekdami užtikrinti tinkamą viešųjų pirkimų principų įgyvendinimą, taip pat sklandų perkančiųjų organizacijų ir jų priežiūrą atliekančių asmenų funkcijų vykdymą, siūlome nustatyti, kad perkant neskelbiamos apklausos būdu į tiekėjus žodžiu kreipiamasi, tik jei pirkimo sutarties vertė yra mažesnė kaip 3 000 Eur (be PVM), kitais atvejais perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų bendravimas turi būti fiksuojamas el. pašte ar kt.

3. Praktikoje pastebima situacijų, kai perkančiosios organizacijos perka neskelbiamos apklausos būdu ir tai motyvuoja ypatinga skuba, nors tiekėjams suteikiamas laikas pasiūlymus raštu pateikti (11–15 dienų ar net daugiau) nėra toks trumpas, kad nekiltų abejonių dėl įvykių, kurių perkančioji organizacija negalėjo iš anksto numatyti. Atsižvelgdami į tai, kad perkant skelbiamos apklausos būdu pasiūlymų pateikimo laikas būna nuo 4 darbo dienų nuo skelbimo paskelbimo (įskaitant ir 1 darbo dieną Viešųjų pirkimų tarnybai skelbimui paskelbti), siūlome svarstyti galimybę riboti Aprašo 21.2.3 papunkčio taikymą neskelbiamos apklausos būdu ir, jei perkančioji organizacija tinkamai pagrindžia ypatingą skubą, nustatyti, kad terminas pasiūlymus teikti būtų trumpesnis nei perkant skelbiamos apklausos būdu pagal Aprašo 21.3.4 papunktį ar pan.

4. Centrinėje perkančiojoje organizacijoje (CPO LT) turint pakankamai platų reikalingą perkančiosioms organizacijoms objektų katalogą ir vis jį papildant, taip pat siekiant padidinti konkurenciją tarp tiekėjų ir racionaliai naudoti pirkimams skirtas lėšas, siūlytina svarstyti galimybę atsisakyti Aprašo 11 punkto nuostatos: „pareigos įsigyti prekių, paslaugų ir darbų iš centrinės perkančiosios organizacijos arba per ją gali būti nesilaikoma, kai atliekant neskelbiamą apklausą numatoma pirkimo sutarties vertė yra mažesnė kaip 10 000 Eur (be PVM)“ arba bent sumažinti pirkimo sutarties vertę, kai gali būti taikoma minėta išimtis.

5. Iš teisinio reguliavimo nėra aišku, pagal kokius kriterijus perkančiosios organizacijos nusprendžia, kurie pirkimai turėtų būti vykdomi vieno žmogaus (pirkimų organizatoriaus), o kurie – komisijos. Nepakankamai detalizuota minėta diskrecija gali sudaryti sąlygas piktnaudžiauti, todėl siūlome svarstyti galimybę Apraše nustatyti konkrečias sąlygas, kurioms esant pirkimus galėtų atlikti tik komisijos, pvz., jei pirkimo sutarties vertė yra didesnė kaip 20 000 Eur (be PVM).

Viešųjų pirkimų tarnybos prašome per 2 mėnesius nuo antikorupcinio vertinimo išvados gavimo dienos informuoti Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybą, kaip atsižvelgta ar numatoma atsižvelgti į antikorupcinio vertinimo išvadoje pateiktus pasiūlymus7 Pateikti motyvuotą informaciją dėl kiekvienos pastabos ir pasiūlymo pagal lentelę, prieiga internete: http://www.stt.lt/documents/ivertinti_teises_aktai_2018/Pazyma_galutine.docx. , Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerijos – pateikti nuomonę dėl išdėstytų pastabų ir pasiūlymų. Atsakymus prašome paskelbti per Lietuvos Respublikos Seimo teisės aktų informacinę sistemą ir susieti su šia antikorupcinio vertinimo išvada.

Direktoriaus pavaduotojas	Egidijus Radzevičius

Giedrius Būdvytis, tel. (8 706) 63 354, el. p. giedrius.budvytis@stt.lt