LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO posėdžio NR. 117
STENOGRAMA
2017 m. lapkričio 14 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkas V. PRANCKIETIS,
Seimo Pirmininko pirmoji pavaduotoja R. BAŠKIENĖ
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. NEKROŠIUS
PIRMININKAS (V. PRANCKIETIS). Gerbiamieji Seimo nariai, 10 val. 56 sek. Pradedame Lietuvos Respublikos Seimo 2017 m. lapkričio 14 d. posėdį. (Gongas) Registruojamės.
PIRMININKĖ (R. BAŠKIENĖ, LVŽSF*). Maloniai kviečiu Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininką V. Pranckietį į tribūną. Prieš tai paskelbsime, kiek mūsų yra šios dienos rytiniame posėdyje.
Užsiregistravo 93 Seimo nariai. Gerbiamasis Pirmininke, žodis jums. Prašau.
10.01 val.
Seimo Pirmininko V. Pranckiečio kalba
V. PRANCKIETIS. Gerbiami kolegos Seimo nariai, Seimo darbuotojai, gerbiami svečiai! Lygiai prieš metus susirinkome šioje salėje ir pradėjome darbą, Tautos atstovų darbą. Daugiau nei pusė, t. y. 77, tądien valstybei prisiekusiųjų pirmą kartą Seime dėdami ranką ant Konstitucijos prisiėmė atsakomybę garbingai atstovauti. Tada XII Seimo kadenciją pavadinau vilties Seimu ir tikiu, kad savo darbu pateisiname daugelio arba daugumos Lietuvos žmonių lūkesčius.
Šiandien yra gera diena įvertinti, kaip atrodome kiekvienas asmeniškai ir visi kartu, ką nuveikėme, ko pasiekėme ir kokie darbai bei iššūkiai mūsų laukia.
Praėjusių metų rudens sesiją pradėjome skyrę daug dėmesio jautriausiems visuomenės nariams – senjorams ir vaikams. Seimas paankstino pensijų kompensavimo dirbusiems pensininkams procesą ir jį baigė 2017 m. liepos 1 d. Per kalendorinius metus pensijos vidutiniškai padidintos daugiau kaip 50 eurų, dar 30 eurų bus didinamos nuo 2018 m. sausio 1 d.
Po tragedijos Kėdainiuose priėmėme teisės aktus, kurie draudžia bet kokį smurtą prieš vaikus, įskaitant ir fizines bausmes. Ir tai ne tik teisės aktų, vadinamų Matuko reforma, priėmimas – visuomenėje viena po kitos gimė diskusijos, kaimynai tapo neabejingi, pareigūnai – akylesni.
Nemažai naujovių, Seimo sprendimu įvedamų nuo 2018 metų, padės mažinti skurdą: didinamas minimalus atlyginimas, valstybės remiamos pajamos, reikšmingai didėja vaiko pinigai, grąžinta PVM lengvata centriniam šildymui, o nuo 2018 metų lengvata šildymui galės pasinaudoti ne tik centrinio šildymo vartotojai. Kompromiso ir Trišalės tarybos derybų rezultatas yra nuo 2017 m. liepos 1 d. įsigaliojęs naujasis Darbo kodeksas, kuris darbuotojams suteikė didesnę apsaugą ir papildomų garantijų.
Šiam Seimui per pirmuosius darbo metus po daugelio metų pavyko išjudinti Miškų reformą. „Būrelių“ saugoto ir nomenklatūra apipinto įstatymo reforma užtikrins, kad valstybės turtas būtų naudingas šaliai ir jo žmonėms.
Po ilgų svarstymų ir diskusijų buvo priimtos Alkoholio kontrolės įstatymo pataisos: nuo kitų metų pradžios svaigalus bus galima įsigyti sulaukus tik 20 metų, visiškai uždrausta alkoholio reklama. Visuomenė pyko, tačiau kitos jau įgyvendintos priemonės duoda rezultatų, pavyzdžiui, spirituoto vyno produktų pardavimas sumažėjo beveik perpus.
Aukštojo mokslo reforma įgauna pagreitį, universitetai patys sprendžia, koks jų reformos kelias.
Užsienio politika šiandien išlieka viena svarbiausių temų. Visi pritarėme Nacionalinio saugumo strategijai, joje įvardijome didžiausias grėsmes Lietuvos saugumui – tai Rusijos karinis aktyvumas, informacinė propaganda, nestabilumas regione, terorizmas, kibernetinės grėsmės, energetinė priklausomybė, korupcija.
Ypatingą dėmesį skiriame Baltarusijos statomos Astravo atominės elektrinės klausimui. Rusijos ir Baltarusijos tarptautinių reikalavimų nesilaikymas projektuojant, statant ir eksploatuojant branduolinės energetikos objektus kelia tiesioginę grėsmę Lietuvai, todėl Seimas priėmė nutarimą, kad Lietuva ribos elektros importą iš nesaugių branduolinių elektrinių. Tikimės, kad kaimyninėms valstybėms pritarus tokiam Lietuvos sprendimui Baltijos regionas sustiprins savo poziciją geopolitikoje.
Kaip didelį pasiekimą galima vertinti tai, kad nuo Naujųjų metų gynybai skirsime daugiau nei 2 % nuo BVP. Būsime šeštoji NATO valstybė, kuri įgyvendins tokį reikalavimą. Saugumo ir gynybos klausimais daug dirbame su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Šiaurės, Europos Sąjungos valstybėmis plėtodami įvairius politinius ir karinius formatus. Siekiame, kad Rytų partnerystei būtų nuolatinis dėmesys ir kad šis dėmesys būtų nukreiptas į Ukrainą, Gruziją, Moldovą ir jose vykstančius procesus.
Priėmėme Lietuvos planą Ukrainai, kuris tampa Europos Sąjungos planu, skatinti demokratines reformas šioje šalyje. Padėdami Ukrainai, padedame ir sau, padedame visai Europai. Neramumai Ukrainoje kelią grėsmę viso regiono stabilumui. Svarbu, kad mūsų norą ir pastangas vienodai suprastų visos Europos Sąjungos narės ir strateginiai partneriai.
Mūsų Seimui prieš akis dar treji metai, dėl gerų darbų susitelkime ir siekime užsibrėžtų tikslų. Ne kas kitas, o mes turime kelti Seimo reputaciją. Čia nėra vietos neatsakingiems poelgiams ar nepamatuotiems žodžiams, cinizmui, neapykantai ir netolerancijai. Sutarimo tikiuosi priimant svarbius klausimus Lietuvos ateičiai. Žengiame į valstybės šimtmetį. Pažymėkite jį darnia Seimo veikla ir atlikime mums skirtą istorinę misiją taip, kad ir dabar, ir ateityje mūsų Seimo nuveiktų darbų protokolai keltų pagarbos jausmą.
Prisiekėme sąžiningai tarnauti demokratijai, Lietuvos žmonių gerovei. Tarnaukime! Ačiū. (Plojimai)
PIRMININKĖ. Dėkojame Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkui V. Pranckiečiui. Manau, kiekvienas nuoširdžiai tikime, kad įgyta patirtis ir atsakomybė paskatins ir toliau nuoširdžiai ir darniai dirbti Lietuvos žmonių gerovei.
10.09 val.
Informaciniai pranešimai
Gerbiami kolegos, leiskite paskelbti balsų skaičiavimo grupę, į kurią nuo lapkričio 14 dienos iki gruodžio 14 dienos bus paskirta: J. Baublys, R. Budbergytė, V. Kamblevičius, D. Kaminskas, V. Kernagis, V. Kravčionok ir A. Skardžius.
Toliau pirmininkauti posėdžiui prašau Seimo Pirmininką V. Pranckietį. Darbotvarkės tvirtinimas.
10.09 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2017 m. lapkričio 14 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
PIRMININKAS (V. PRANCKIETIS). Gerbiami kolegos, darbotvarkė apsvarstyta Seniūnų sueigoje, Seniūnų sueiga pritarė jai. Kokių turėtumėte pastabų dėl darbotvarkės? J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, norėčiau atkreipti dėmesį į tą sudėtingą situaciją, kuri klostosi dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos formavimo, kai žinoma, kad pusė komisijos narių pareiškė nepasitikėjimą numatytu kandidatu… (Skambinama varpeliu) į komisijos pirmininkus, kai žinoma, kad nė vienas komisijos narys nesutinka būti pavaduotojas, jeigu bus pirmininku patvirtintas numatytas kandidatas. Remdamasis tuo, aš teikiu du siūlymus. Pirmas siūlymas. Į darbotvarkę įrašyti Seimo nario G. Landsbergio projektą Nr. XIIIP-1181, kuris leistų nustatyti kitokius minėtos komisijos formavimo principus. Tai Valstybinės lietuvių kalbos įstatymo pataisa, kuri leistų nustatyti kitokius šios komisijos formavimo principus.
Antras mano siūlymas frakcijos vardu – išbraukti šiandien iš darbotvarkės visą tą paketą 1-16 klausimų dėl komisijos formavimo.
Jeigu šis pasiūlymas nesulauktų Seimo daugumos palaikymo, būtų trečias pasiūlymas apsiriboti tik tų projektų pateikimo stadija, nes bent mūsų frakcija norėtų susitikti su kandidatais į komisijos narius.
PIRMININKAS. Dėkojame. G. Skaistė. Prašau.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Dėl Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIIP-505, kuris yra mano parengtas. Jis buvo įtrauktas kartu su kitais susijusiais įstatymais, bet nuo to laiko, kai aš jį įregistravau, pasikeitė tiek minimalus atlyginimas, tiek neapmokestinamasis pajamų dydis, todėl šiandien tas įstatymo projektas yra stipriai koreguotinas arba išvis neaktualus, ir Vyriausybė siūlo šitą punktą apskritai išbraukti. Tiesiog siūlyčiau išbraukti iš darbotvarkės, nes jis šiandien nėra aktualus.
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti G. Skaistė pasiūlymui? Ačiū, pritarta. (Balsai salėje) Negalime. Gerai, tada paliekame, balsuosime vėliau.
E. Gentvilas. Prašau.
E. GENTVILAS (LSF). Labas rytas. Pasibaigus Seniūnų sueigai, Liberalų sąjūdžio frakcijoje pasitarėme ir siūlome išbraukti iš darbotvarkės 1-17a ir 1-17b klausimus, t. y. projektus Nr. XIIIP-973, ir Nr. XIIIP-974 – dėl Vyriausybės įstatymo ir Valstybės tarnybos. Mes ne tai, kad sakome savo nuomonę apie tuos projektus, bet tiesiog laukiame viso Valstybės tarnybos įstatymų paketo, kuris yra numatytas šios sesijos darbų programoje. Manome, kad atskirų, pavienių dabar svarstyti nevertėtų, o sulaukime bendro.
PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau pasiūlymų nėra. (Šurmulys salėje) Kviečiu balsuoti dėl J. Razmos pasiūlymo įtraukti nutarimo dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos projektą Nr. XIIIP-1181 ir papildyti darbotvarkę tokiu klausimu. (Balsai salėje) Nr. XIIIP-1181. Balsuojame. Kas už šį pasiūlymą, kad būtų įtrauktas?
Balsavo 115 Seimo narių: už – 50, prieš – 49, susilaikė 16. Nepritarta.
Kitas J. Razmos pasiūlymas buvo išbraukti darbotvarkės 1–16 klausimus, projektus Nr. XIIIP-1301, Nr. XIIIP-1302 ir Nr. XIIIP-1303. Balsuojame.
Balsavo 117 Seimo narių: už – 56, prieš – 48, susilaikė 13. Pasiūlymui nepritarta.
Trečias J. Razmos pasiūlymas buvo apsiriboti tik šių projektų pateikimu. Balsuojame. Kas už šį pasiūlymą? (Šurmulys salėje) A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Čia net nereikia balsuoti, nes J. Razma tiesiog anonsavo, kad mes norėsime susitikti su komisijos nariais, su kandidatas ir taip toliau, todėl šiandien negali būti svarstoma.
PIRMININKAS. Gerai, ačiū.
Dėl E. Gentvilo pasiūlymo išbraukti klausimus 1-17a ir 1-17b, projektus Nr. XIIIP-973 ir Nr. XIIIP-974 – Vyriausybės įstatymo pakeitimus… Kas už tai, kad išbrauktume? Balsuojame dėl pasiūlymo.
Balsavo 117 Seimo narių: už – 50, prieš – 49, susilaikė 18. Pasiūlymui nepritarta.
Dėl G. Skaistės pasiūlymo. Dėl jo balsuoti nereikia, nes tai yra autoriaus atsiimamas projektas.
Ar galime pritarti darbotvarkei bendru sutarimu? (Balsai salėje) Negalime. Gerai, balsuojame dėl visos darbotvarkės.
Balsavo 114 Seimo narių: už – 78, prieš – 3, susilaikė 33. Darbotvarkei pritarta.
10.19 val.
Seimo nutarimo „Dėl Edmundo Sakalausko skyrimo Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos nariu“ projektas Nr. XIIIP-1305 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-3 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Edmundo Sakalausko skyrimo Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos nariu“ projektas Nr. XIIIP-1305. Pranešėjas – Ministras Pirmininkas S. Skvernelis. Pateikimas.
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Gerbiamieji kolegos, noriu pateikti kandidatą į Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos narius. Tai E. Sakalauskas, teisininkas, žmogus, turintis mokslinio darbo, praktinės patirties kaip vadovas ir dirbęs skirtingose institucijose, yra teisės magistras, iki šiol dėstantis administracinę teisę šalies aukštosiose mokyklose. E. Sakalauskas yra dirbęs Migracijos departamente, Teisės institute prie Teisingumo ministerijos, Nusikalstamumo prevencijos Lietuvos centre. Kažkada ėjo vidaus reikalų viceministro pareigas, taip pat ilgą laiką dirbo Vyriausiojoje rinkimų komisijoje. Norėčiau akcentuoti vieną iš tokių esminių dalykų Edmundo karjeroje. Tais laikais, kai buvo sudėtinga Lietuvos žmonėms gauti teisinę pagalbą, Edmundas buvo vienas iš iniciatorių, koordinatorių Teisinės pagalbos centro socialiai remtiniems žmonėms. Taip pat, kaip minėjau, turi pakankamą patirtį tiek teisės teorijos, tiek teisės normų taikymo praktikoje. Manau, kad tai žmogus, kurio ir moralinės, ir dorovinės savybės bei profesinės savybės leis užtikrinti savo funkcijų, tiesioginių funkcijų vykdymą Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijoje. Prašau palaikyti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiame E. Sakalauską į tribūną.
E. SAKALAUSKAS. Laba diena. Labai ačiū, Seimo Pirmininke.
PIRMININKAS. Gali norite kiek nors prisistatyti? Iki 10 minučių.
E. SAKALAUSKAS. Labai ačiū gerbiamajam Ministrui Pirmininkui S. Skverneliui už pasirinktą mano kuklią kandidatūrą, asmenybę. Mano gyvenimo buvo bent jau kredo, mintis, kad ten, kur tu darbuojiesi, turi sąžiningai atlikti savo pareigas. Niekada nesivaikiau kokių nors postų, teko juos užimti paprastai teikiant kažkuriai organizacijai. Vyriausiojoje rinkimų komisijoje darbavausi teiktas Lietuvos teisininkų draugijos, draugijoje darbavausi teiktas kaip kandidatas 2000–2004 ir 2010 metais buvau teiktas. Bendra suma, kiek paskaičiavau, apie 6 metus darbavausi, per 6 metus.
Kaip minėjo gerbiamasis Ministras Pirmininkas, 1998 metais teko inicijuoti, įkurti socialiai remtiniems žmonėms teikti valstybės garantuojamą teisinę pagalbą, buvo pati pradžia Lietuvoje teisės klinikų. Reikia manyti, kad ir šiandien šis klausimas yra aktualus – suteikti teisinę pagalbą žmogui. Ilgą laiką teko būti Teisingumo ministerijos Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarybos pirmininku. Manau, kad ten, kur tu gauni pasitikėjimą, kur esi paskirtas, turi atsiduoti visapusiškai, turi šventai vykdyti tau pavestas pareigas.
Manau, kad Vyriausioji tarnybinės etikos komisija yra tokia institucija, kuriai yra iškeliami ypač svarbūs tikslai, uždaviniai. Ir kiekvienas komisijos narys turi besąlygiškai atsidėti tam darbui ir vykdyti pavestas pareigas, juo labiau kad ant svarstyklių yra ir teisė, ir etiškumas, ir dorovė, ir, aišku, komisijos nariai turi tam skirti ypatingą dėmesį, atskleisdami tuos galimus pažeidimus. Aišku, esant reikalui, tinkamai atstovauti savo institucijai, savo priimtiems sprendimams teismuose ir kitose institucijose. Aišku, reikia pasakyti, jog Etikos komisija ir kiekvienas komisijos narys turėti ypatingą dėmesį skirti, sakyčiau, prevencijai, aiškinamajam darbui, rekomendacijoms. Galbūt daugiau išeiti iš kabinetų, važinėti po savivaldybes, įvairias kitas valdymo institucijas ir bendrauti su valstybės tarnautojais. Tai tikrai yra didelis darbas, dar daug neartų dirvonų. Jeigu bus klausimų, atsakysiu.
PIRMININKAS. Gerai. Jūsų nori paklausti Seimo narė G. Skaistė. Ruošiasi V. Simulikas.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Aš norėjau paklausti ne pretendento, kuriam klausimų neturiu, bet norėjau paklausti to asmens, kuris pateikė šitą kandidatūrą, t. y. Ministro Pirmininko S. Skvernelio, kuris turbūt dabar manęs negirdi. Bet gerai. Išties man įdomu, kodėl buvo pažeistas Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymas, kuriame aiškiai nurodyta, kad pretendentus turi pateikti ne vėliau kaip trys mėnesiai iki kadencijos pabaigos. G. Imbrasienės terminas pasibaigė spalio 31 dieną, o Ministras Pirmininkas kandidatūrą teikia lapkričio 3 dieną. Tai yra trimis mėnesiais vėliau, negu įpareigoja įstatymas. Tai man įdomu, kodėl yra toks vilkinimas. Ir toks pats retorinis klausimas Seimo Pirmininkui, kuris jau aštuonis mėnesius vėluoja pateikti kandidatą vietoj R. Valentukevičiaus.
PIRMININKAS. Klausimai užduodami dabar jums, tai tada klausia Seimo narys V. Simulikas. Ruošiasi A. Salamakinas.
V. SIMULIK (LVŽSF). Dėkoju, gerbiamasis Seimo Pirmininke. (Gerbiamasis Edmundai, į šitą pusę, pažiūrėkite į kitą pusę.) Malonu matyti jus tribūnoje, kadangi žinau daug metų, kai dirbote Mykolo Romerio universitete. Mano klausimas labai panašus į prieš tai buvusiam praeitą savaitę kandidatui, koks buvo užduotas. Kaip jūs žiūrėtumėte, kad Seimo nariai, turintys Seimo vidinę instituciją – Etikos ir procedūrų komisiją, vis dėlto priversti kartais politinių oponentų, ypač rinkimų kampanijos metu… skundais užverčiama jūsų institucija, tikiuosi, būsima jūsų institucija. Kaip jūs žiūrėtumėte, ar vis dėlto tai turėtų būti Seimo Etikos ir procedūrų komisijos kompetencijos klausimai, Seimo narių etika ir visi kiti reikalai, ar vis dėlto jūs norėtumėte, kad tai jūs atliktumėte?
E. SAKALAUSKAS. Tikriausiai negalėčiau taip išsamiai atsakyti į tą klausimą, kur yra kokios kompetencijų ribos. Tačiau manau, kad Seimo narys tikrai turi jam Konstitucijos suteiktas teises kreiptis į visas atsakingas institucijas kokiu nors vienu ar kitu klausimu. Tačiau reikia pasakyti, kad Seime yra taip pat labai atsakinga institucija – Etikos ir procedūrų komisija. Klausimą, manyčiau, galbūt, aš teoriškai modeliuoju, galbūt galima klausimą svarstyti vienoje ar kitoje komisijoje. Tik tiek galiu atsakyti.
PIRMININKAS. Klausia Seimo narys A. Salamakinas. Ruošiasi V. Juozapaitis.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. (Aš centre sėdžiu.) Labai ačiū. Gerbiamasis pretendente, kartais savivaldybių taryboms, ne kartais, o ir dažnai, tenka priimti sprendimus – vandens kainas nustatyti, atleisti nuo žemės mokesčio. Tada jie pasimeta ir kreipiasi į VTEK rekomendacijų, ką jiems daryti, jeigu jie patys turi žemės. Kartais rekomendacija iš VTEK ateina tokia: tie, kurie turite daug žemės, nusišalinkite nuo sprendimų priėmimo, kurie mažai – balsuokit, nes susidaro tokia situacija, kad gali ir visi nusišalinti, nes jie turi tos žemės. Vienam tarybos nariui žemės hektaras atrodo labai daug, kitam – ir 100 tūkst. mažai. Ar negalėtų VTEK nustatyti bendrą sistemą, kaip jiems elgtis tokiu atveju, jeigu liečia juos asmeniškai, pakartosiu, vandens, žemės, šildymo kainos, kad nebūtų tokio blaškymosi, nes kiekviena savivaldybė blaškosi ir nežino, kaip priimti sprendimus?
E. SAKALAUSKAS. Konkrečiai dėl žemės negalėčiau atsakyti. Žinoma, čia yra aktualūs klausimai. Manau, kad bet kuris viešojoje politikoje esantis asmuo, priimantis sprendimus, turi maksimaliai skelbti savo galimus interesų susikirtimus, juos viešinti, atskirais atvejais turi nusišalinti. O komisija, žinoma, tikrai turi tokiais tipiniais klausimais, atvirais klausimais daugiau dėmesio skirti taip pat ir išaiškinimui. Galbūt komisijoje gali būti kažkoks budintis telefonas ar kažkokia aktuali pašto dėžutė, kur gali greitai užduoti tarybos narys klausimą, greitai atsakytų. Turi būti ir operatyvumas, kad koks nors savivaldybės tarybos narys ar kitas atsakingas galėtų greitai susisiekti ir gauti atsakymą. Tai tiek. Bet čia visada turi būti viešumas ir skaidrumas priimant sprendimus. (Šurmulys salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia Seimo narys J. Sabatauskas. Ruošiasi A. Šimas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas Pirmininke. Gerbiamas pretendente, mano klausimas galbūt bus panašus į ką tik kolegos klaustą klausimą. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos praktikoje yra buvę sprendimų, kai savivaldybių tarybų narius pripažindavo pažeidus Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymą dėl sprendimų tvirtinant norminius dokumentus, pavyzdžiui, savivaldybei pavaldžių įstaigų. Taip sutapdavo, kad tose įstaigose tie asmenys, tarybos nariai, dirbo, pavyzdžiui, gydytojai, mokytojai ir panašiai, nors tai buvo norminiai dokumentai. Ypač taip buvo krizės metais, kai reikėjo mažinti atlyginimus, mažinti asignavimus, būtent ta kryptim buvo priimami. Tai man tokie sprendimai pasirodydavo keisti. Bet dar įdomesni sprendimai, kai pripažindavo… tvirtinant savivaldybės teritorijos asfaltuojamų kelių sąrašą, tiksliau, programą. Ir taip sutampa, kad vienas, kitas, o gal net ir vos ne pusė tarybos narių gyvena ar viename, ar kitame kaime, ar vienoje, ar kitoje gatvėje. Tai tvirtinama visa programa.
PIRMININKAS. Laikas!
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Žmogus, tarkime, norėtų pritarti, galbūt galėtų nusišalinti dėl vienos gatvės, bet ne, yra tvirtinama visa programa. Kaip, jūsų manymu, tokiais atvejais elgtis? Ačiū.
E. SAKALAUSKAS. Konkrečiu klausimu tikrai nelabai galėčiau, reikia įsigilinti į situaciją ir kokį sprendimą yra priėmusi Etikos ir procedūrų komisija.
Sunku pasakyti, kaip turėtų būti. Ne visada galbūt galima, tarkime, visą savivaldybės tarybą nušalinti, jeigu yra balsuojama taip pat. Juk mes esame Lietuvos Respublikos piliečiai, turime kažkokios nuosavybės. Juk svarbu yra iš esmės deklaruoti tą savo priklausomybę, savo galimą interesų susikirtimą. Tik tiek. Čia kiekvienu atskiru atveju reikia žiūrėti.
PIRMININKAS. Klausia Seimo narys A. Šimas.
A. ŠIMAS (LVŽSF). Ačiū. Norėčiau jūsų paklausti. (Aš čia – truputį į kairę, ne į tą pusę žiūrit.) Norėčiau jūsų paklausti truputį panašaus klausimo. Priimant savivaldybės Etikos komisijos sprendimu… kartais Etikos komisijos sprendimai būna apskundžiami Vyriausiajai etikos komisijai. Vyriausioji tarnybinės etikos komisija pripažįsta, kad savivaldybės Etikos komisija priėmė neteisingą sprendimą. Jūsų požiūriu, ar Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos sprendimas įgalioja savivaldybės Etikos komisiją atšaukti ar oficialiai pripažinti, kad jie pasielgė, priėmė neteisingą sprendimą?
E. SAKALAUSKAS. Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, reikia manyti, įsigilinusi į situaciją, panaikina žemesnės instancijos arba savivaldybės lygio Etikos komisijos sprendimą, tačiau ar teisingai, vėl čia teisingumą tik teismas gali atskleisti. Manyčiau, jei mano, kad Vyriausioji tarnybinės etikos komisija neteisingai priėmė, panaikino žemesnės instancijos ar žemesnio lygio komisijos sprendimą, gali skųsti teismui. Teismas pasisakys, remdamasis teismų praktika, teisiniu reguliavimu, kurios Etikos komisijos sprendimas teisiškesnis ir teisingesnis. Tai tiek būtų.
PIRMININKAS. Klausia Seimo narys Z. Streikus. Išsitrynė. Ar klausiate? Ne, nebeklausia. Ačiū. Jūs atsakėte į visų, pageidavusių paklausti, klausimus. Dėkojame E. Sakalauskui.
E. SAKALAUSKAS. Labai ačiū. Ačiū.
PIRMININKAS. Pagrindinis siūlomas komitetas – VVSK ir siūloma svarstyti lapkričio 16 dieną. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
10.35 val.
Administracinių nusižengimų kodekso 28, 29, 115, 227, 376, 379, 393, 396, 401, 403, 415, 426, 427, 428, 440, 464, 481, 482, 483, 484, 485, 488, 494, 573, 589, 595, 602, 610, 611, 681, 683, 685, 686 straipsnių ir priedo pakeitimo, Kodekso papildymo 3961, 4131 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIIP-774(2)ES (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4a klausimas – Administracinių nusižengimų kodekso tam tikrų straipsnių ir priedo pakeitimo, kodekso papildymo dviem straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIIP-774(2)ES. Pranešėjas – Seimo narys S. Šedbaras. Svarstymas.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai yra ganėtinai nemažos apimties teisės aktas. Yra sujungti du projektai į vieną ir šiame projekte yra sureguliuojamos ir tam tikros teisinio reguliavimo spragos, kurios išryškėjo jau galiojant Administracinių nusižengimų kodeksui; diferencijuojama atsakomybė už pakartotinį vairavimą neblaiviam; taip pat sukonkretinami draudimai lankytis renginiuose tam tikrose vietose; taip pat numatoma Specialiųjų tyrimų tarnybos teisė kai kuriais atvejais surašyti protokolus dėl nurodymų nevykdymo ar pareigūnų įžeidimo ir daugiau tokių dalykų. Taigi komitetas šį jungtinį projektą svarstė lapkričio 8 dieną ir visų dalyvavusių posėdyje – aštuonių – komiteto narių balsais už pritarė patobulintam jungtiniam projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Papildomas komitetas – R. Martinėlis. Malonėkite.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Laba diena, gerbiami kolegos. Ekonomikos komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė minėtą kodekso pakeitimo įstatymo projektą ir sprendimas yra pritarti iniciatoriaus pateiktam įstatymo projektui su Seimo nario V. Sinkevičiaus pasiūlymu. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Pasiūlymų nėra. Diskutuoti niekas neužsirašė. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. (Balsai salėje) Pavėlavote. Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka. Ar galime pritarti taip pat bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. Siūloma svarstyti 16 dieną.
10.38 val.
Geležinkelių transporto eismo saugos įstatymo Nr. IX-1905 31 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-775(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4b klausimas – Geležinkelių transporto eismo saugos įstatymo 31 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-775(2). Pranešėjas – Seimo narys J. Razma. Svarstymas.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas apsvarstė šią formalią pataisą, bendru sutarimu jai pritarė, o šiandien dar papildomai apsvarstė vėliau gautą J. Sabatausko pasiūlymą. Jis teikia, kad būtų įrašyta įstatymo įsigaliojimo data gruodžio 1 diena, kad tai būtų suderinta su kitais susijusiais įstatymais. Komitetas tam pasiūlymai taip pat vieningai pritarė. Ačiū.
PIRMININKAS. Diskusijoje dalyvauti niekas neužsirašė. Gauta pastaba Seimo nario J. Sabatausko, komitetas pritarė. Ar galime pritarti bendru sutarimu šiai pastabai? Ačiū, pritarta. Ar galime pritarti po svarstymo taip pat bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
10.40 val.
Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo Nr. IX-1005 395 ir 396 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-846(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4c klausimas – Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-846. Pranešėjas – Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Laba diena, gerbiami kolegos. Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti niekas neužsirašė, pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
10.41 val.
Aplinkos apsaugos įstatymo Nr. I-2223 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-847(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4d klausimas – Aplinkos apsaugos įstatymo straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-847. Taip pat pranešėjas – R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėtą įstatymo projektą ir pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir išvadoms. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Diskutuoti taip pat niekas neužsirašė. Pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? Ačiū, pritarta.
10.41 val.
Kelių įstatymo Nr. I-891 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-848(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4e klausimas – Kelių įstatymo Nr. I-891 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-848. Pranešėjas – taip pat Seimo narys R. Martinėlis. Svarstymas.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Gerbiamieji kolegos, pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas svarstė minėtą įstatymo pakeitimo projektą. Sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti niekas neužsirašė. Yra Seimo nario V. Sinkevičiaus pasiūlymas.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Seimo nario V. Sinkevičiaus pasiūlymui yra pritarta iš dalies, nes keičiasi įsigaliojimo data – gruodžio 1 diena.
PIRMININKAS. Ar autorius sutinka su komiteto nuomone? Ačiū.
Kitas pasiūlymas taip pat V. Sinkevičiaus. Ar turime dešimt pritariančių šiam pasiūlymui, kad būtų svarstomas? Ačiū. Tikrai yra daugiau nei dešimt narių. Prašau dėl šio pasiūlymo.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Sprendimas – irgi pritarti Seimo nario V. Sinkevičiaus pasiūlymui.
PIRMININKAS. Ar V. Sinkevičius nori pasakyti apie šią?.. Jūs turėtumėte pristatyti šią pastabą, tai…
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Bet komitetas pritarė.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Komitetas pritarė. „Lietuvos transporto saugos administracija“ – formuluotė.
PIRMININKAS. Gerai. Dėkoju. Ar galime pritarti šiai pastabai bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Tada ar galime visam 1 straipsniui pritarti bendru sutarimu po svarstymo?
Dėl 2 straipsnio yra dar V. Sinkevičiaus pastaba. Komiteto nuomonė yra pritarti iš dalies. Ar norite kas nors komentuoti? V. Sinkevičius. Ne. Ačiū. Tada ar galime pritarti šiai 2 straipsnio pastabai bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
Ar galime, gerbiami kolegos, pritarti visam šiam įstatymo projektui po svarstymo bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
10.45 val.
Kelių transporto kodekso 8, 81, 13, 14 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-849(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4f klausimas – Kelių transporto kodekso kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-849. Taip pat pranešėjas – Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėtą įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Yra gauta Seimo nario V. Sinkevičiaus pastabų. Ar norėtumėte pristatyti? Atrodo, kad nenori. Komiteto nuomonė.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Pritarti.
PIRMININKAS. Pritarti. Dėkojame. Ar galime?.. Gerbiamas Seimo nary Virginijau Sinkevičiau…
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Komiteto nuomonė buvo pritarti pasiūlymams.
PIRMININKAS. …pristatykite savo pasiūlymo esmę.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Lietuvos transporto… Pritarti iš dalies, nes pavadinimai suvienodinami visuose teikiamuose projektuose ir siūloma vartoti sąvoką „Lietuvos transporto saugos administracija“. Komiteto nuomonė – pritarti.
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Aš visiškai sutinku su komiteto nuomone.
PIRMININKAS. Dėkojame. Visi kiti pasiūlymai yra vienodi.
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Iš esmės yra tiesiog keičiamas institucijos pavadinimas. Tas pavadinimas perkeltas ir į visus kitus straipsnius, todėl išeina labai daug straipsnių, bet iš esmės tiesiog suvienodinamas pavadinimas.
PIRMININKAS. Ačiū. Komiteto nuomonė.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Pritarti.
PIRMININKAS. Pritarė. Ačiū. 6 straipsnis – įsigaliojimo terminas.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Įsigaliojimo terminas – gruodžio 1 diena. Komiteto nuomonė – pritarti.
PIRMININKAS. Autorius sutinka. Ar galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? Ačiū, pritarta.
10.47 val.
Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymo Nr. I-1340 121 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-850(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Kelių transporto kodekso straipsnių Nr. XIIIP-849… Atsiprašau, Klaipėdos jūrų uosto įstatymo straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-850. Pranešėjas – taip pat Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėtą įstatymo pakeitimo projektą. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Diskutuoti niekas neužsirašė. Pastabų nepareikšta. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
10.48 val.
Konsulinio statuto Nr. I-886 21 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-851(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4h klausimas – Konsulinio statuto straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-851. Pranešėjas – taip pat Seimo narys R. Martinėlis. Prašau.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas svarstė minėtą įstatymo pakeitimo projektą. Sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskutuoti taip pat niekas neužsirašė. Pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? Ačiū, pritarta.
10.48 val.
Prekybinės laivybos įstatymo Nr. I-1513 42, 8, 361, 581 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-852(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4i klausimas – Prekybinės laivybos įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-852. Pranešėjas – Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėtą įstatymo pakeitimo projektą. Sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Yra pasiūlymų.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Visiems pateiktiems pasiūlymams Ekonomikos komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Pasakykite esmę.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Kadangi įsigaliojimo data yra 2017 m. gruodžio 1 d., yra pritarta. Pritarimas, kad suvienodinami visuose teikiamuose projektuose pavadinimai ir siūloma vartoti sąvoką „Lietuvos transporto saugos administracija“. Minėtiems Seimo nario V. Sinkevičiaus pasiūlymams pritarta.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti pasiūlymams bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. Diskusijoje kalbančių nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu visam įstatymo projektui? (Balsai salėje) Ačiū, pritarta.
Darbotvarkės 1-4k klausimas – Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo projektas Nr. XIIIP-854… (Balsai salėje)
10.50 val.
Saugios laivybos įstatymo Nr. VIII-1897 2, 3 ir 4 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-853(2) (svarstymas)
Atsiprašau, darbotvarkės 1-4j klausimas – Saugios laivybos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-853. Pranešėjas – Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėtą įstatymo pakeitimo projektą. Sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Yra Seimo nario V. Sinkevičiaus pastaba taip pat dėl įsigaliojimo.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Įsigaliojimo data – 2017 m. gruodžio 1 d., komitete pritarta.
PIRMININKAS. Komitetas pritarė iš dalies.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Kadangi keičiama data iš 2017 m. rugpjūčio 29 d., buvo ankstesnis pasiūlymas.
PIRMININKAS. Ar autoriui tinka? Autorius sutinka su tokiu pritarimu iš dalies? (Balsai salėje) Dėkoju. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
Po svarstymo visam šiam projektui galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
10.52 val.
Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo Nr. VIII-2043 2 ir 33 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-854 (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-854. Pranešėjas – Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėto įstatymo pakeitimo projektą. Sprendimas – atsižvelgti į Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvados 3 punktą šį įstatymo projektą atmesti ir siūlyti svarstyti projektą Nr. XIIIP-1285. Komiteto sprendimas – bendru sutarimu. Pasiūlymų nėra.
PIRMININKAS. Ačiū. Komitetas siūlo atmesti, motyvuoti užsirašiusių nėra. Ar galime pritarti komiteto sprendimui bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. Pastaba atmesta.
10.53 val.
Šventosios valstybinio jūrų uosto įstatymo Nr. X-910 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-855(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Šventosios valstybinio jūrų uosto įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-855. Pranešėjas – Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėtą įstatymo pakeitimo projektą. Sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: 6 – už, prieš nebuvo, susilaikė 2. Pritarta. (Šurmulys salėje)
PIRMININKAS. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Negalime. Gerai, po svarstymo balsuokime. K. Glaveckas paprašė balsuoti. (R. Martinėlis: „Ką? Už, pritarta komiteto.“)
Balsavo 93 Seimo nariai: už – 93, prieš nėra, susilaikiusių taip pat nebuvo. Po svarstymo projektui pritarta. Dėkojame visiems teisingai balsavusiems.
10.54 val.
Vidaus vandenų transporto kodekso 4, 41, 42, 6, 13, 16, 18, 19, 26, 27 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-856(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Vidaus vandenų transporto kodekso tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-856. Pranešėjas – Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėtą kodekso pakeitimo įstatymo projektą. Sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Yra V. Sinkevičiaus pasiūlymų. Pristatykite esmę.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Yra suvienodinti pavadinimai…
PIRMININKAS. V. Sinkevičių… Įjungta, įjungta. Įjungta, veikia.
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Pirmininke, atsiprašau, bet aš neturiu pasiėmęs pasiūlymų.
PIRMININKAS. Esmė yra įsigaliojimas ir pavadinimas, taip?
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Esmė yra suvienodinti pavadinimus visuose teikiamuose projektuose, pavadinimą „Lietuvos transporto saugos administracija“. Įsigaliojimo data vėlgi bus 2017 m. gruodžio 1 d.
PIRMININKAS. Ar galime šioms pastaboms, kurioms pritarė komitetas, pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. (Balsai salėje) Visam projektui galime bendru sutarimu? Niekas nereikalauja balsuoti. Ačiū, pritarta.
10.56 val.
Žuvininkystės įstatymo Nr. VIII-1756 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-857(2) (svarstymas)
Įstatymo projektas Nr. XIIIP-1285, Saugaus eismo automobilių keliais… (Balsai salėje) Gerai. Žuvininkystės įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-857. Pranešėjas – Seimo narys R. Martinėlis.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė įstatymo projektą. Sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kitas pranešėjas yra Kaimo reikalų komiteto atstovas V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamas Pirmininke, mieli kolegos, Kaimo reikalų komitetas svarstė, pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui, Vyriausybės pateiktoms pataisoms dėl įstatymo projekto ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: vienbalsiai – 9 ir 0.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti niekas neužsirašė. Pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
10.58 val.
Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo Nr. VIII-2043 2, 10, 13, 27, 29, 33 straipsnių ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 62, 291 straipsniais įstatymo Nr. XIII-692 1, 8, 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1285 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo tam tikrų straipsnių ir priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo tam tikrais straipsniais įstatymo straipsnių pakeitimo projektas Nr. XIIIP-1285. Pranešėjas – V. Sinkevičius. Pateikimas.
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, iš tiesų šis įstatymo projektas yra lydimasis įstatymo projektas, būtent šiuo metu svarstomo įstatymo projekto. Kol buvo laukiama Vyriausybės išvados, svarstomų minėtų įstatymų projektų paketą sudarančių įstatymų projektus Seimas jau priėmė 2017 m. spalio 19 d., nes būtent yra Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso straipsniai ir priedo pakeitimas. Todėl siekiant teisinio aiškumo ir suderinti visuose įstatymuose vartojamas sąvokas būtina keisti ir Seimo priimtą, bet dar neįsigaliojusį įstatymą Nr. XIIIP-694. Tai yra lygiai ta pati sąvoka, kur būtent Kelių transporto inspekcijos, Geležinkelių transporto inspekcijos ir Saugios laivybos administracijos yra keičiamas pavadinimas į Lietuvos transporto saugos administraciją.
PIRMININKAS. Ačiū. Niekas nenori paklausti. Ačiū. Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas. Reikėtų pageidavimo, kada projektas turėtų būti svarstomas.
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Jeigu neklystu, ten tie kiti projektai… Reikėtų, kad pasivytų šiuos projektus, kurie jau buvo šiandien svarstyti. Tai artimiausiu metu prašytume. Tuomet taip, gruodžio 12 diena, bet komitetas apsvarstys greičiau, mes įtrauksime į artimiausią posėdį. (Balsai salėje) Taip, šitą projektą, nes reikia, kad pasivytų, tai yra lydimasis.
PIRMININKAS. Reikia, kad pasivytų. (Balsai salėje)
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Galime artimiausią, gali būti ir kitą antradienį.
PIRMININKAS. 16 dieną. Siūlome ypatingą skubą.
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Gerai, ačiū.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
11.01 val.
Administracinių nusižengimų kodekso 356, 459, 589 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo Nr. XIII-694 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1309 (pateikimas)
Administracinių nusižengimų kodekso 356, 459, 589 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo Nr. XIII-694 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1309. Pranešėjas – taip pat V. Sinkevičius. Pateikimas.
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Kolegos, toks pats chronologiškas būtent siekiant teisinio aiškumo. Siekiant suderinti visuose įstatymuose vartojamas sąvokas, būtent keičiamas tas pats Seimo priimtas įstatymas, kurio numeris Nr. XIIIP-1309, lygiai taip pat čia yra dėl Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso, taip pat ten yra suvienodinamos sąvokos.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausti niekas neužsirašė. Ar galime pritarti po pateikimo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymo data…
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Norėčiau Seimo Pirmininko prašyti skubos, jeigu galima, kad pasivytų ir visi įstatymai keliautų…
PIRMININKAS. Ypatingos skubos, kad ketvirtadienį būtų galima, jeigu Teisės ir teisėtvarkos komitetas spės.
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Jeigu tik spėtų komitetas apsvarstyti, būtume labai dėkingi, kad visi įstatymai keliautų kartu.
PIRMININKAS. Kreipiuosi į Seimo narį J. Sabatauską. Seimo nary Juliau Sabatauskai, ar spėtų komitetas pasvarstyti projektą rytoj? (Balsai salėje) Projektą Nr. XIIIP-1309. Ekonomikos komitetas pateikė ir prašo, čia yra lydimasis, ir nori, kad pasivytų visą paketą. (Balsai salėje) Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstys. Dėkojame.
Ypatingai skubai pritarta, svarstymas – 16 dieną.
11.03 val.
Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo Nr. VIII-2043 2, 10, 13, 20 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-391(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo Nr. VIII-2043 2, 10, 13, 20 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-391(2). Pranešėjas – Seimo narys J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šis įstatymo projektas numato papildyti teisinį Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo reguliavimą dėl savivaldžių automobilių, t. y. tokių automobilių, kurie patys save valdo be vairuotojo įsikišimo. Komitetas svarstė, prieš tai darėme klausymus ir komitetas pritarė patobulintam įstatymo projektui aštuoniais balsais už, nė vienam neprieštaraujant ir nesusilaikius. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausti norinčių nėra. Diskusijoje dalyvauti nėra. Svarstome pasiūlymus. Gerbiamasis Juliau Sabatauskai, jeigu malonėtumėte – atgal į tribūną dėl pasiūlymų. Svarstysime pasiūlymus. Gal norėtumėte pakomentuoti Vyriausybė pasiūlymus?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas gavo Vyriausybės nuomonę, Vyriausybė iš esmės pritarė įstatymo projektui ir pateikė kai kuriuos siūlymus. Daugeliui pasiūlymų yra pritarta visiškai, kai kuriems – iš dalies. Pavyzdžiui, 1 straipsnio 2 daliai pritarta visiškai dėl paties apibrėžimo „Transporto priemonės vairavimas“. Galiu toliau?
PIRMININKAS. Taip, taip.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 5 straipsnio 2 dalies. Vyriausybė pasiūlė papildyti 13 straipsnį 16 dalimi ir komitetas papildė tą patį 5 straipsnį, tik išeina, pavadinome ne 16, o 25 dalimi. Taip iš dalies, nes skiriasi numeracija. Kitas pasiūlymas buvo dėl 4 straipsnio, kuriuo keičiamas bazinis 13 straipsnis, dėl jo papildymo 17 dalimi. Pritarta papildymui, tik, kaip ir sakiau, numeracija neatitiko Vyriausybės siūlomos numeracijos, 20 dalimi išeina.
Taip pat pritarta iš dalies 3 straipsnio papildymui. Vėl siūlė Vyriausybė papildyti 18 dalimi, atsižvelgiant į pateiktus argumentus patikslintas tas 3 straipsnis. 5 straipsnio 1 dalies pasiūlymas – taip pat papildytas bazinio įstatymo 25 straipsnis. Pritarta.
Daugelis pasiūlymų susiję su apibrėžimu. Kadangi ten tų dalių yra daug, dauguma, pavyzdžiui, 1 straipsnio 1 dalies terminas „savivaldis automobilis“ patikslintas pagal Valstybinės lietuvių kalbos komisijos Terminologijos pakomisės pastabas ir pasiūlymus. Kitaip sakant, iš principo visiems Vyriausybės siūlymams yra pritarta.
PIRMININKAS. Dėkojame. Ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei, pritariančiai Vyriausybės siūlymams? Ačiū, pritarta.
Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti šiam projektui? Ačiū, pritarta.
Gerbiamieji kolegos, kadangi pritarėme projektą Nr. XIIIP-774 svarstyti skubos tvarka, tai siūlome ir visus lydimuosius taip pat svarstyti tokia pat tvarka.
11.08 val.
Akcinių bendrovių įstatymo Nr. VIII-1835 161, 18, 19, 20, 21, 25, 31, 32, 33, 34, 37 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 371 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-724(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Akcinių bendrovių įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-724(2). Pranešėjas – Seimo narys V. Poderys.
V. PODERYS (LVŽSF). Labas rytas, Pirmininke, labas rytas, kolegos! Svarstyti teikiamas Akcinių bendrovių įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas su lydimaisiais. Priminsiu pagrindines nuostatas, kokios jos yra. Tai smulkiųjų akcininkų ar investuotojų teisių didinimas, ypač gauti informaciją ar prieš susirinkimą, ar apskritai, tai stebėtojų tarybos įgaliojimų didinimas dėl bendrovės strategijos tvirtinimo ir priežiūros, dėl susijusių sandorių atskleidimo ir reguliavimo ir nemažai kitų.
Komitetas apsvarstė Akcinių bendrovių įstatymo pakeitimo ir įstatymo papildymo įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė patobulintam projektui. Taip pat iš dalies pritarė Seimo narių D. Kreivio ir V. Poderio siūlymams, taip pat iš dalies pritarė ir dviem Vyriausybės siūlymams.
PIRMININKAS. Dalyvauti diskusijoje niekas neužsirašė. Gal norėtumėte pristatyti?..
V. PODERYS (LVŽSF). Seimo narių D. Kreivio ir V. Poderio siūlymas, kuriam iš dalies pritarta, dėl informacijos gavimo su prierašu sakinyje, jeigu bendrovės įstatuose nenumatyta kitaip.
PIRMININKAS. Komitetas pritarė iš dalies. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Ačiū. Pritarta. Kitas Vyriausybės pasiūlymas.
V. PODERYS (LVŽSF). Du Vyriausybės siūlymai. Vyriausybės siūlymas buvo dėl to, kas negali būti Stebėtojų tarybos nariu, tai yra auditoriai. Komitetas siūlė įvesti dvejų metų senaties terminą ir tokiam siūlymui pritarė iš dalies.
PIRMININKAS. Iš dalies. Dėkoju. Ar galime pritarti komiteto nuomonei? Bendru sutarimu. Ačiū, pritarta.
V. PODERYS (LVŽSF). Labai panašus kitas siūlymas.
PIRMININKAS. 9 straipsnyje? Dėl 9 straipsnio pasiūlymas?
V. PODERYS (LVŽSF). Taip, 9 straipsnis. Vyriausybės siūlymas buvo, kad auditoriai taip pat negalėtų būti valdybos nariais. Komitetas pritarė iš dalies ir pasiūlė, kad būtų įvestas dvejų metų senaties terminas.
PIRMININKAS. Ačiū. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Ačiū, pritarta.
Motyvuoti niekas neužsirašė. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
11.11 val.
Įmonių finansinės atskaitomybės įstatymo Nr. IX-575 4, 23, 231 ir 24 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-725(2) (svarstymas)
Darbotvarkės klausimas – Įmonių finansinės atskaitomybės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-725. Pranešėja – Seimo narė I. Šimonytė. Svarstymas.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė šį įstatymo projektą ir bendru sutarimu priėmė sprendimą pritarti antrajam komiteto patobulintam įstatymo projekto variantui. Toks yra komiteto sprendimas dėl šio įstatymo projekto.
PIRMININKAS. Ačiū. V. Poderys Ekonomikos komiteto nuomonę pareikš.
V. PODERYS (LVŽSF). Ekonomikos komitetas pritarė tik tam įstatymo projektui bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Diskusijoje dalyvauti niekas neužsirašė. Pataisų taip pat nėra. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
11.13 val.
Finansinių ataskaitų audito įstatymo Nr. VIII-1227 2 ir 69 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-726(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-6c klausimas – Finansinių ataskaitų audito įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-726. Pranešėja – Seimo narė I. Šimonytė.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Dėkoju. Analogiškai, kaip ir prieš tai buvusio įstatymo projekto atveju, komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė šį įstatymą ir bendru sutarimu priėmė sprendimą pritarti patobulintam įstatymo projektui su ženkleliu „2“.
PIRMININKAS. Ačiū. V. Poderys, Ekonomikos komiteto nuomonė.
V. PODERYS (LVŽSF). Ekonomikos komiteto sprendimas – pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui su Seimo narių V. Poderio ir D. Kreivio pasiūlymais ir pasiūlyti Seimo paskirtam pagrindiniam komitetui patobulinti įstatymo projektą pagal Seimo narių pasiūlymus, įvertinant Teisės departamento išvadoje išdėstytas pastabas.
PIRMININKAS. Ačiū. Diskutuojančių nėra, pasiūlymų nėra, ar galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? Ačiū. Pritarta.
11.15 val.
Civilinio kodekso 2.87 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-727(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-6d klausimas – Civilinio kodekso straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-727. Pranešėjas – Seimo narys J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Civilinio kodekso 2.87 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas, atsižvelgęs į Teisės departamento pastabas, pritarė patobulintam variantui ir iš dalies pakeitė, atsisakė 2 straipsnio, kur nustatoma speciali įsigaliojimo data, kuri buvo iš esmės jau praėjusi. Vadinasi, įsigalios nuo paskelbimo. Pritarė visais dalyvavusių aštuonių komiteto narių balsais, nesant prieš ar susilaikiusių.
PIRMININKAS. Dėkojame. V. Poderys – Ekonomikos komiteto nuomonė.
V. PODERYS (LVŽSF). Ekonomikos komiteto sprendimas yra pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir komiteto išvadai bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje dalyvauti niekas neužsirašė, pastabų nėra. Ar galime pritarti įstatymo projektui po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
11.16 val.
Energetikos įstatymo Nr. IX-884 papildymo 301 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-1194(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-7 klausimas – Energetikos įstatymo papildymo 301 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-1194. Pranešėjas – V. Poderys, Ekonomikos komitetas, Seimo narys.
V. PODERYS (LVŽSF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, tiktai priminsiu, kokia pagrindinė nuostata yra šio nedidelio pakeitimo, – jeigu dėl įmonės kaltės yra vartotojo įsiskolinimas įmonei, tai išieškoma tiktai už praėjusius du mėnesius. Jeigu yra atvirkščiai, jeigu yra permoka, tai tą permoką galima skaičiuoti už neribotą laiką.
Komitetas apsvarstė. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu. Pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadai.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti taip pat niekas neužsirašė. Pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? Ačiū. Pritarta.
11.17 val.
Žmonių palaikų laidojimo įstatymo Nr. X-1404 1, 2, 6, 13, 15, 25 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-948(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-8 klausimas – Žmonių palaikų laidojimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-948. Pranešėja – Seimo narė A. Širinskienė, Sveikatos reikalų komitetas. Svarstymas.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Sveikatos reikalų komitetas lapkričio 8 dieną svarstė Žmonių palaikų laidojimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-948. Turėjome ir Teisės departamento pasiūlymų, ir nemažai Seimo narių pasiūlymų, tačiau mums pavyko pasiekti bendrą sutarimą. Sprendimas pritarti patobulintam komiteto variantui buvo priimtas balsuojant: už – 7, prieš nebuvo, susilaikė 1.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje dalyvauti užsirašė Seimo narys A. Vinkus. Kviečiame į tribūną.
A. VINKUS (LSDDF). Gerbiamieji Seimo nariai, labai džiaugiuosi, kad šis įstatymo projektas pateiktas, nes pagal šiuo metu galiojančius teisės aktus žmogaus embrionai ir vaisiai iki 22 nėštumo savaitės buvo atiduodami tvarkyti kaip medicininės atliekos. Projekto tikslas – nustatyti žmogaus embriono ir vaisiaus iki 22 nėštumo savaitės kremavimo ir laidojimo tvarką, kai tėvai (vienas iš tėvų) išreiškia valią juos kremuoti ir laidoti. Įstatymo projektu siūloma žmogaus embrionams ir vaisiams iki 22 nėštumo savaitės taikyti žmonių palaikų kremavimo ir laidojimo tvarką, jeigu sveikatos apsaugos ministro nustatyta tvarka yra išreikšta tėvų, vieno iš tėvų valia juos kremuoti ir laidoti. Laidojant embrionus ir vaisius iki 22 nėštumo savaitės nėra išduodamas medicininis mirties liudijimas ar medicininis perinatalinės mirties liudijimas, todėl teisė į laidojimo pašalpą, kaip numatyta Lietuvos Respublikos paramos mirties atveju įstatyme, nebus suteikiama.
Atsižvelgiant į žmogaus embrionų ir vaisių iki 22 nėštumo savaitės išvaizdą, neturėtų būti taikoma nuostata – žmogaus palaikų parengimas šarvoti, žmogaus palaikų ir aprangos sutvarkymas, įskaitant specialų paruošimą žmogaus palaikus apsaugoti nuo irimo iki savaitės ir įdėjimą į karstą. Įstatymo projektu siūloma žmogaus embrionams ir vaisiams iki 22 nėštumo savaitės taikyti žmonių palaikų kremavimo ir laidojimo tvarką, jei sveikatos ministro nustatyta tvarka yra išreikšta tėvų valia juos kremuoti ir laidoti.
Pabaigoje taip pat noriu pasakyti, kad žmogaus palaikų pirminis vežimas, žmogaus palaikų iki jų paruošimo šarvoti ir šarvojimo gabenimas ne karste, išskyrus žmonių palaikų, įvežtų į Lietuvos Respubliką iš užsienio valstybių, negali būti taikomas žmogaus embrionams ir vaisiams iki 22 nėštumo savaitės, nes kremuojant ir laidojant embrionus ir vaisius iki 22 nėštumo savaitės nėra, kaip sakiau, išduodamas mirties liudijimas.
Labai maloniai prašau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiame A. Širinskienę atgal į tribūną, arba vėl į tribūną. Svarstysime pastabas.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Dėl 1 straipsnio 2 dalies yra gautas Seimo nario D. Kaminsko pasiūlymas, kuriam komitetas pritarė iš dalies. Pasiūlymo, kuriam pritarėme iš dalies, esmė yra netaikyti laidojimo tvarkos embrionui vien įvertinus jo dydį. Komitetas, pritardamas iš dalies, atkreipė dėmesį, kad embriono kremavimui, vežimui ir kitiems dalykams, įvertinus tai, kad yra ir higienos klausimas, tiesiog turėtų būti taikomi ne įstatymo reikalavimai, o turėtų būti atskira sveikatos apsaugos ministro tvarka. Tokia pasiūlymo esmė ir komiteto pritarimo motyvai.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Ačiū. Pritarta.
A. Širinskienės pasiūlymai yra atsiimti komiteto posėdžio metu.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Taip. Vėliau aš atsiėmiau savo parašus ir Sekretoriate. Iš esmės visi kiti pasiūlymai, kurie yra teikti dėl šio projekto, yra atsiimti, nes komitetas tikrai labai darniai dirbdamas surado kompromisą ir bendrą sutarimą visais klausimais.
PIRMININKAS. Dėkojame. Dėl motyvų kalbėti nėra užsirašiusių Seimo narių. Pastaboms pritariame. Ar galime pritarti projektui po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
11.23 val.
Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 5, 6, 43 ir 431 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-971(2), Kibernetinio saugumo įstatymo Nr. XII-1428 4, 6 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIIP-972(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-971(2). Pranešėjas – V. Bakas. Pagrindinis – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. V. Bakas. Nematau. Kas malonėtų iš Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pristatyti šį projektą? Kas? D. Gaižauskas. Ir kartu lydimasis projektas Nr. XIIIP-972.
D. GAIŽAUSKAS (LVŽSF). Dėl minėto įstatymo mūsų pagrindinio komiteto išvada. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dviem projektams? Projektui Nr. XIIIP-972 taip pat pritarta?
D. GAIŽAUSKAS (LVŽSF). Palaukite, dar vienas. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu taip pat Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto.
PIRMININKAS. Dėkojame. Ekonomikos komiteto nuomonė. Seimo narys M. Bastys.
M. BASTYS (MSNG). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiami kolegos, Ekonomikos komitetas svarstė Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo projektą Nr. XIIIP-971 ir šiam įstatymo projektui pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Diskutuoti niekas neužsirašė. Pasiūlymų taip pat nėra. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
11.26 val.
Labdaros ir paramos įstatymo Nr. I-172 pakeitimo įstatymo Nr. XII-2202 1 ir 2 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-187 (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Labdaros ir paramos įstatymo Nr. I-172 pakeitimo įstatymo Nr. XII-2202 1 ir 2 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-187. Pranešėja – Seimo narė I. Šimonytė.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiami Seimo nariai, šį įstatymo projektą teko svarstyti ganėtinai ilgai, nes buvo daug papildomų komitetų ir komisijų ir Vyriausybė labai ilgai nepateikė savo išvados. Per tą laiką atsitiko taip, kad svarstymo metu įsigaliojo keičiamo įstatymo nuostatos, dėl kurių tolesnis šito įstatymo projekto svarstymas iš esmės yra negalimas. Dėl tos priežasties komitetas priėmė sprendimą konkrečiai šį įstatymo projektą siūlyti Seimui atmesti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Motyvai už, prieš? Nėra. Ar galime pritarti komiteto nuomonei atmesti? Balsuojame.
Balsavo 90 Seimo narių: už – 86, prieš nebuvo, susilaikė 4 Seimo nariai. Po svarstymo pritarta… Projektas atmestas.
11.28 val.
Labdaros ir paramos įstatymo Nr. I-172 5 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1261 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-10b klausimas – Labdaros ir paramos įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1261. Pranešėjas – Seimo narys N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (LVŽSF). Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas rado savyje įžūlumo vėl teikti pasiūlymą uždrausti valstybės ir savivaldybių įmonėms teikti labdarą ir paramą. Tų diskusijų Seime buvo nemažai. Seimo nariai yra pasidalinę į dvi stovyklas. Bet aš noriu priminti, kas pasikeitė nuo pastarųjų mūsų diskusijų.
Tie Seimo nariai, kurie gynė valstybės ir savivaldybių įmonių teisę teikti labdarą, teigė, kad jeigu Vyriausybė išleis tinkamą apyrašą labdaros teikimo, tai viskas susitvarkys. Tai Vyriausybė patvirtino valstybės valdomų bendrovių paramos teikimo tvarkos aprašą ir nustatė štai tokias lubas: pavyzdžiui, 0,5 mln. eurų. Taigi, kolegos, man atrodo, kai matome didėjantį emigracijos srautą, matome didėjančią infliaciją ir matome, kad mes, Seimas, niekaip nerandame savy jėgų indeksuoti atlyginimus ir išmokas, tokios sumos yra nepadoriai didelės ir, patvirtinus tokią Vyriausybės tvarką, iš tikrųjų nieko nebus sprendžiama.
Antras dalykas. Ypač didmiesčių savivaldybių įmonės tyčia didina komunalinių paslaugų tarifus, kad galėtų teikti labdarą. Tai dažniausiai yra susiję su politiniais sąjungininkais per būsimuosius rinkimus. Todėl Audito komitetas siūlo tą klausimą išspręsti ir šitą Gordijaus mazgą tiesiog perkirsti – apskritai uždrausti valstybės ir savivaldybių įmonėms teikti labdarą. Kviečiu Seimo narius pritarti tokiam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti Seimo narys A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Tiesiog pritariu gerbiamo N. Puteikio siūlymui ir norėčiau jūsų paklausti. Kaip atrodo ta situacija? Kai reikia, pavyzdžiui, pakeisti vadovus, įmonių vadovybę, tada visos priemonės būna naudojamos: štai yra Labdaros fondas, tiek ištaškė pinigų politikams finansuoti ar su jais susijusiems kokiems nors projektams, nesvarbu, ar tai sporto, ar kultūros renginiams finansuoti, bet kai tiktai atsiranda nauja vadovybė, kažkodėl nenori atsisakyti tos gerosios praktikos, vadinamos socialiniu projektu, t. y. labdaros, pinigų taškymo, aš turiu omeny „Lietuvos geležinkelius“, kai po naujų pasikeitimų liko tos pačios tvarkos.
N. PUTEIKIS (LVŽSF). Visų pirma noriu pabrėžti, kad tai nėra mano iniciatyva, tai nėra mano projektas, tai yra viso Audito komiteto projektas. Mes, Audito komiteto nariai iš įvairių frakcijų, šitą pasiūlymą teikiame iš esmės bendrai būtent todėl, kad mes išanalizavome buvusią ir esamą praktiką. Matome, kad tai, ką jūs kalbate, iš tikrųjų yra realizuojama praktikoje. Kitaip tariant, pasmerkę praeitos koalicinės Vyriausybės valdomų įmonių veiksmus, mes leidžiame dabartinės koalicijos valdomoms įmonėms toliau tą labdarą teikti. Todėl ir mūsų, Audito, komiteto valdančiosios koalicijos atstovai balsavo už šitą pasiūlymą. Mes manome, kad turime puikią progą su šita nauja koalicija, kuri kalba ir daro antikorupcinius ir skaidrumo veiksmus, mes tikimės, kad opozicinėms frakcijoms remiant šitas įstatymo projektas bus priimtas.
PIRMININKAS. Dėkojame. Daugiau klausti norinčių nėra.
Nuomonė už – Seimo narys R. Šarknickas.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Pritariu Naglio teikiamam įstatymo projektui. Jis išties yra svarbus valstybei dėl paties skaidrumo, labai svarbus tiems emigrantams, nes jis iš esmės smogė dėl neteisybės, dėl biurokratų pasinaudojimo tam tikromis įstatymo spragomis. Tad kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė prieš – Seimo narys V. Rinkevičius.
V. RINKEVIČIUS (LVŽSF). Nesu iš principo prieš tą projektą, tačiau jis turi būti iki galo baigtas, numatytos lėšos ir galimybės ten, kur tos valstybinės įmonės rėmė sportą, kultūrą, buvo mecenatais. Mes tada kitų metų biudžete turime numatyti, iš kur jos, kai neteks paramos pagal dabar priimtą naują mūsų tą įstatymo pataisą… Kaip tada bus, iš kur?.. Mes suduosime nemažą smūgį ir sporto, ir kultūros visuomenei. Turėtume spręsti kompleksiškai, kartu šiame projekte teikti ir kitus, iš kur bus kompensuojamos ir kaip bus finansuojamos tos prarastos lėšos. Todėl negaliu dabar pritarti šiam projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Siūlau balsuoti, nes buvo nuomonių prieš, ir apsispręsti dėl šio projekto po pateikimo.
Balsavo 90 Seimo narių: už – 68, prieš – 1, susilaikė 21. Taigi po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Audito komitetas ir papildomas komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. Siūloma svarstyti gruodžio 7 dieną.
Replika po balsavimo – Seimo narys A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne, ne replika, bet manyčiau, kad Vyriausybės išvada būtina, nes tai yra valstybinės įmonės. (Balsai salėje) Kaip ne? Ir Teisės departamentas tą patį rašo, kad būtina.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Pritarčiau J. Razmai, kad ne. Iš tikrųjų nereikia. Norėčiau paantrinti Viktorui, kad sportui ir t. t. Būtent per tai ir plaukdavo pinigai. Būtent per tai.
PIRMININKAS. Seimo narė I. Šimonytė.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Aš norėčiau pakomentuoti, kad Vyriausybės išvada yra, nes iš esmės įregistruotas to paties turinio projektas tiesiog dėl techninių priežasčių. Mes Vyriausybės išvadą turime ir tiesiog į ją atsižvelgsime.
PIRMININKAS. Ačiū.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Tikrai nereikia pakartotinai prašyti dėl to paties teksto Vyriausybės išvados.
PIRMININKAS. Gal nereikia netgi šios diskusijos? (Balsai salėje) Ačiū. Klausimus iki pertraukos baigėme svarstyti.
Skelbiu pertrauką iki 12 valandos.
Pertrauka
PIRMININKAS (A. NEKROŠIUS, LVŽSF). Gerbiamieji, tęsiame posėdį po pertraukos.
12.04 val.
Valstybinių pensijų įstatymo Nr. I-730 4, 5 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2420(3) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-11a, 1-11b klausimas – Valstybinių pensijų įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamas pirmininke, gerbiami kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas dar rugsėjo mėnesį apsvarstė Valstybinių pensijų įstatymą, ir kaip to pasekmė atsirado lydimasis įstatymas. Buvo gauta Vyriausybės išvada, kurios kai kuriais aspektais pritariama, kai kuriais nepritariama. Taip pat buvo gauta Biudžeto ir finansų komiteto nuostata ir buvo paredaguotas projektas būtent taip, kaip siūlė daugelis atkreipusių dėmesį į šito įstatymo įsigaliojimą. Kadangi atsirado nuostata dėl antro laipsnio valstybinės pensijos skyrimo ne tik daugiavaikei mamai, bet tėveliui, aišku, iškilo problema, kad šitam procesui pritarus… Gerbiamas Seimo narys E. Pupinis pateikė siūlymą, kad iš to gavimo būtų eliminuoti tėveliai, kurie „gegutės“ teisėmis dalyvavo vaikų auklėjime. Tai komitetas šiandien buvo susirinkęs ir kartu su Socialine ir darbo ministerija paderino šiek tiek tą pono E. Pupinio siūlymą, nes jeigu būtų taikomas grynai pono E. Pupinio siūlymas, kur jis siūlo, kad tiesiogiai gyvendamas šitoje šeimoje, atsiranda tam tikra diskriminacija, todėl mes įrašėme šiek tiek kitokią suderintą formuluotę. Iš dalies ji galbūt ir neišsprendžia, bet ir nesukelia teisinių pasekmių.
Svarstant šio įstatymo pagrindinį projektą už balsavo 8, prieš – 1, susilaikė 1. Lydimajam taip pat yra pritarta. Kadangi aš pristačiau komiteto nuomonę, savo nuomonę aš pasakysiu diskusijoje, jeigu leisite.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Diskutuoti užsirašė A. Sysas. Atsiprašau.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiami kolegos, dabar aš kalbėsiu kaip komiteto narys, kuris balsavo prieš šitą įstatymą. Aš pasakysiu kodėl, nedarydamas čia kokių nors didelių tragedijų iš to.
Gerbiami kolegos, aš noriu priminti, kaip atsirado Valstybinių pensijų įstatymas daugiavaikėms mamos. Pradžia buvo nuo dešimties vaikų, kas išaugino. Tokia nuostata ir tokia tvarka atsirado todėl, kad šitos mamos pagal mūsų Socialinio draudimo įstatymą neturėjo draudiminio stažo, aišku, jų pensijos buvo… arba jos išvis socialinio draudimo pensijos negavo, arba jos buvo beprotiškai mažos, todėl Seimas ir nusprendė, kad visgi vaikų auginimas tai yra reikalingas darbas visuomenei, šeimai, todėl atsirado valstybinės pensijos. Aišku, po to kiekvienoje kadencijoje atsirasdavo Seimo narių, kurie tą kartelę leido, atsirado aštuoni, po to – septyni, dabar – penki vaikai. Viskas gerai, mes skatiname, tam tikra prasme įvertiname pasiaukojimą šitų šeimų, šitų mamų ir joms suteikiame galimybę gauti valstybinę antrojo laipsnio pensiją. Siūlymas šitą teisę suteikti tėveliams, na, kertasi su pirmine šito įstatymo idėja, todėl aš ir pasisakau prieš. Tam yra kelios priežastys. Pirminiame įstatyme buvo aiškiai ir nedviprasmiškai parašyta, kad motina turi pagimdyti ir išauklėti, išauginti. Tėveliai tikrai pagimdyti negali, visa pagarba tėveliams. Tai čia yra esminis dalykas, kodėl mes atsitraukiame nuo pirminio šito įstatymo idėjų.
Antras dalykas, Seimas ne vieną kartą kalbėjo apie valstybines pensijas. Kuo pasižymi Lietuva? Kad valstybinių pensijų bazė yra pati didžiausia Europos Sąjungos valstybėse! Šiandien įvairias valstybines pensijas gauna 160 tūkst. ir jų pavadinimų turbūt nė vienas Seimo narys visų ir negalėtų išvardinti. Buvo toks Seimo dokumentas, tai yra valstybinių, tiksliau, Pensijų gairių projektas, deklaracija, kuria mes aiškiai pabrėžėme, kad mūsų pensijų sistemą reikia pertvarkyti. Lyg ir kažką socialiniame draudime pradėjome daryti, bet nepabaigėme iki galo. Žadėjome, kad valstybines pensijas peržiūrėsime. Būtent šitas įstatymas vėl nemažina valstybinių pensijų skaičiaus, o didina. Todėl, aišku, aš palieku dėl šito apsispręsti Seimo nariams, bet mano pareiga buvo priminti, dėl ko atsirado šitos pensijos ir kodėl mes jas skiriame – atsižvelgiame į mūsų demografinę situaciją, į sunkų labai mažas pensijas gaunančių mamų gyvenimą. Tiek aš norėjau pasakyti, sprendimas, aišku, yra Seimo, galimybė priimti bet kokį sprendimą. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, daugiau diskusijoje dalyvauti niekas neužsirašė. Papildomo komiteto išvadą galėtų pristatyti V. Ąžuolas.
V. ĄŽUOLAS (LVŽSF). Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį klausimą ir iš esmės pritarė šio įstatymo projektui, ir pasiūlė Socialinių reikalų ir darbo komitetui patobulinti pagal Teisės departamento pasiūlymus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už, nuomonė prieš. (Balsai salėje) Algirdai, kviečiu į tribūną pristatyti straipsnius. 1 straipsnis.
A. SYSAS (LSDPF). Minutėlę! Susirasiu straipsnį. 1 straipsnį mes suredagavome taip, kaip siūlė Teisės departamentas ir Biudžeto… Daugiau pastabų ir pasiūlymų nebuvo.
PIRMININKAS. Ar Biudžeto ir finansų komiteto atstovai pritarė? (Balsai salėje) Reikalaujate balsuoti ar ne? Nereikalaujate. Ačiū. Galima bendru sutarimu?
Kitas siūlymas yra Seimo nario E. Pupinio.
A. SYSAS (LSDPF). Taip, dėl 2 straipsnio.
PIRMININKAS. Ar tenkina? Dėkoju.
A. SYSAS (LSDPF). Komitetas, kaip sakiau pristatydamas, paprasčiausiai gavęs šitą siūlymą… Aišku, iškyla akivaizdi situacija, kad, numatant galimybę gauti pensiją tam tikrais atvejais (tai nėra automatinis), jeigu mamytė mirusi arba ji neturi teisės gauti, tada tuo gali pasinaudoti tėvelis, bet iškyla, aišku, tas klausimas, ką daryti su tėveliu, kuris tik padėjo pagimdyti ir daugiau nesirodė. Šitą problemą… Aš manau, kad ir suredaguotas nevisiškai išsprendžia problemą. Bet aš manau, kad jeigu Seimas pritars, šitų problemų turėsime. Todėl aš ir sakau, kadangi tėveliai negimdo, tai geriau ir neskirti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Dar yra du Biudžeto ir finansų komiteto pasiūlymai. V. Ąžuolas. Ar pritariat?
A. SYSAS (LSDPF). Mes jiems pritarėme.
PIRMININKAS. Dėkoju. Pritarta.
Dėl viso po svarstymo siūlau pritarti bendru sutarimu.
A. SYSAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Ačiū, pritarta. Nuomonė… (Balsai salėje)
12.13 val.
Valstybinių pensijų įstatymo Nr. I-730 3, 4, 5, 9, 10, 14, 15 ir 16 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XII-2514 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1125(3) (svarstymas)
Kitą klausimą taip pat paprašysime pristatyti A. Sysą – Valstybinių pensijų įstatymo Nr. I-730 įvairių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1125.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, svarstant siūlymą pakeisti pagrindinį įstatymą, apie kurį mes kalbėjome, buvo pastebėta, kad yra apie gavėjus kalbama ir kito įstatymo kituose straipsniuose, todėl įrašoma lygiai tokia pati nuostata į Valstybinių pensijų įstatymo Nr. I-730 kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Čia pritariame bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Motyvai dėl viso. Niekas neužsirašė. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Siūlo balsuoti. Gerai, balsuojame.
Balsavo 86 Seimo nariai: už – 85, prieš nėra, susilaikė 1. Po svarstymo įstatymo projektui pritarta.
12.15 val.
Seimo nutarimo „Dėl 2018 metų paskelbimo Adolfo Ramanausko-Vanago metais“ projektas Nr. XIIIP-1147(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl 2018 metų paskelbimo Adolfo Ramanausko-Vanago metais“ projektas Nr. XIIIP-1147(2). Pranešėjas – A. Gumuliauskas.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl 2018 metų paskelbimo Adolfo Ramanausko-Vanago metais“ projekto. Komitetas svarstė ir atsižvelgė į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Daugiau pasiūlymų nebuvo gauta. Buvo pasiūlymas Seimo Valstybės istorinės atminties komisijos, jam pritarta. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Diskusijoje dalyvauti užsirašė trys Seimo nariai. Pirmasis – A. Anušauskas. Prašau į tribūną.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų atrodė, kad klausimas lyg ir galėjo būti formalus, tačiau tapo labai svarbus. Prieš ketvirtį amžiaus, kai pirmą kartą teko susidurti su kankinimo aukomis, aš išties negalvojau, kad teks po 25 metų sugrįžti prie šios temos.
KGB anuo laiku kartu su partine nomenklatūra labai pratino žmones prie jų skleidžiamos apgaulės ir melo. To melo ir apgaulės buvo ne tik viešumoje kur nors parašomuose straipsniuose – „Faktai kaltina“ ir panašiuose, tačiau buvo ir jų sudarytose bylose. Žmonės, nesusipažinę su KGB virtuve, beje, virtuve jie vadino mirties bausmių vykdymo vietą ir dokumentuose taip įrašydavo, iš tikrųjų gali ir nesužinoti daugelio šiurpių detalių.
Mes visi žinome ir skaitėme dabar A. Ramanausko-Vanago kankinimo detales, bet jūs galvojate, kad jūs sužinojote viską? Anaiptol. Pavyzdžiui, perskaičius ranka parašytą jo ligos istoriją, galbūt istorikams buvo sunku tuo laiku viską atsekti, ten yra daugiau išvadų. O tose išvadose parašyta ir apie tai, kad jam buvo nupjautas pirštas, buvo išdurta ausis ir daugybė kitų kankinimo požymių. Išties tai buvo daugiau, sakyčiau, kankinimai siekiant psichologiškai palaužti žmogų, kuris daugiau kaip dešimtmetį buvo Dzūkijoje vertinamas kaip laisvės kovotojų lyderis. Tik ignoruojantys karo meto padėtį ir partizanų taikytus karo meto įstatymus, nematantys plačios KGB išlaikomų agentų smogikų veiklos apimties, nežinantys ir nematę Maskvoje slepiamų antipartizaninių dalinių dokumentų, gali kalbėti apie pokario rezistencijos idealizavimą. Tai buvo karas, kai okupantai taikė itin brutalias priemones ir niekas jų nevaržė. Ir apie tai mes turime kalbėti. Aš manau, kalbėdami apie tą brutalumą, mes dažnai vengdavome atviru tekstu pasakyti, kuo tai pasireiškia. Deja, tas brutalumas buvo kartais sunkiai protu įsivaizduojamas.
Aš suprantu, kad kiekvienas iš jūsų per pastarąsias keletą savaičių susidarė bendrą vaizdą apie A. Ramanausko asmenybę, sužinojo daug detalių, tačiau dar anaiptol ne visas. Suprantu, kad visko nuskambėjo viešojoje erdvėje, dažnai nepateisinamų ir melagingų dalykų, laisvės kovotojus vadinant banditais. Tačiau dokumentuose, kuriuos teko pavartyti, yra gerokai daugiau, gerokai daugiau dar neskelbtų ir nežinomų dalykų.
Jums, matyt, nežinoma, kad A. Ramanauskas-Vanagas kelis kartus prašė susitikimo su KGB pirmininku, kad galėtų paaiškinti neatitikimus ir melagystes jo byloje. To nebuvo padaryta, to nebuvo leista.
Žinoma, vienas niuansas, kurio negaliu apeiti. Kaip žinome, prieš porą savaičių A. Ramanauskas buvo vos neapkaltintas dalyvavimu holokauste. Duomenų apie tai, turiu pabrėžti, nėra. Kaip tik priešingai – yra visai kiti, priešingi, duomenys. E. Zurofas, anuomet pareiškęs, kad žydai tai ir yra komunistai, turiu pasakyti, ne tik pasakė nesąmonę, bet ir pasakė melagingus duomenis. Archyvuose yra išlikę Druskininkų partinės kuopelės duomenys. Partinė kuopelė buvo sudaryta iš rusų, kurie buvo atvykę į Druskininkus. Taip, buvo įvertinti kaip okupantai. Jų mirties aplinkybės nežinomos.
A. Ramanausko dalyvavimo tame iš viso nėra, nei liudininkų, nei dokumentų – nieko. Jisai tiesiog dirbo visai kitą darbą kurorto valdyboje. Tačiau bet kokiu atveju, aš suprantu, iškelti kaltinimai išliks toje interneto erdvėje, labai ilgai bus naudojami, todėl siūlau, aišku, nedvejoti, priimti ir paskelbti kitus metus A. Ramanausko-Vanago metais. Aš tikiuosi, kad visuomenėje to aiškumo apie šį asmenį, apie partizaninę kovą, apie rezistenciją bus gerokai daugiau.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti kviečiu L. Kasčiūną.
L. KASČIŪNAS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų pirmiausia noriu dabar pasidžiaugti, kad Seime turime tikrai puikių istorikų, kurie pademonstravo, kilus tam didžiam triukšmui, tai koordinuotai atakai prieš mūsų istoriją, kad mes galime analitiškai atlaikyti spaudimą ir labai stipriai pademonstruoti, kaip galbūt dekonstruoti visus bandymus išmušti mus iš vėžių. Pirmiausia aš noriu padėkoti A. Anušauskui už tuos nesibaigiančius komentarus, kurių labai reikėjo, kai pasipylė purvas, ponui A. Gumuliauskui už tai, kad tikrai solidžiai laikėsi per labai sudėtingą susitikimą, kuris ir turėjo būti kažkada planuotas tos pusės kaip informacinė ataka.
Kaip tik apie informacinį karą aš ir norėčiau šiek tiek pakalbėti, kaip visa tai, ką mes išgyvenome pastarąsias tris, keturias savaites, atrodo platesniame kontekste.
Turbūt tai, kad Seime kilo iniciatyva paskelbti A. Ramanausko-Vanago metus, jau pasiekė savo tikslą. Tai, kas įvyko, suvienijo tautą, suvienijo įvairių pažiūrų žmones. Kai tautininkai remiasi kartu su liberalais panašiais teiginiais ir panašiais principais, tai jau yra tikrai gerai ir tai yra daug. Vien jau ta diskusija, kuri įvyko, tam tikra prasme pasiekė edukacinius tikslus, tik, aišku, reikia eiti, žengti toliau.
Ką mums reikia žinoti, kai mes einame šiuo keliu? Kad mūsų partizaninis judėjimas yra informacinio karo epicentras, tai yra esminis taikinys. Kodėl? Kai sukompromituoji šitą istorinį etapą, kuris yra savotiška gija tarp tautinės prieškario Lietuvos ir dabartinės Kovo 11-osios Lietuvos, kuris yra savotiškas vertybinis, moralinis mūsų bendruomenės, mūsų tautos stuburas, kai sukompromituoji šį etapą, tu sukompromituoji visą valstybingumo idėją apskritai. Būtent todėl Rusijos propaganda, Kremliaus propaganda pastaraisiais metais yra su išryškėjusiais labai aiškiais vadinamaisiais naratyvais. Iki 2014 metų buvo labai stipri sąsaja: partizanai – banditai, buvo bandoma būtent taip apterlioti mūsų partizaninį judėjimą. Šiandien mes turime naują jų taktiką, t. y. susieti partizaninį judėjimą su didžiausia žmonijos tragedija – holokaustu, tokiu būdu nustumti mus į fašizmo pusę ir tam tikra prasme marginalizuoti mus visoje Vakarų erdvėje.
Mes tikrai radome argumentų (aš tikrai drąsiai galiu pasakyti), kurie atrėmė šią informacinę ataką, ir parodėme, kad mes tikrai esame Vakarų erdvėje, kad mes turime savo istorinę atmintį, ją mokame ginti ir ją mokame puoselėti.
Taigi, žinodami visa tai, žinodami, kad esame informacinių atakų epicentre, turime turėti ir žinoti vieną labai paprastą, labai logišką teiginį: jeigu mes nepasakosime savo istorijos, už mus, vietoj mūsų tai padarys kiti, ir dažniausiai nedraugiški veikėjai. Tai pasakokime savo istoriją, įtvirtinkime savo istorinį naratyvą, sustiprinkime savo istorinę atmintį ir tada stiprėsime mes – kaip bendruomenė, kaip valstybė. Nepaisydami mūsų pasaulėžiūros, nepaisydami mūsų pažiūrų, turėsime tą vertybių rinkinį, vertybių branduolį, kuris mus visus kartu ir riša, ir daro tauta.
Aš irgi linkiu labai teisingo apsisprendimo. Manau, jis bus tikrai vienbalsis, parodys mūsų vienybę ir mes šiandien gražiai žengsime dar vieną tvirtą žingsnį link A. Ramanausko metų paskelbimo. Labai ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Dėkojame Laurynui. Kitas į diskusijas įsilieja A. Gumuliauskas.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Aš labai trumpai. Noriu pasakyti, kad ši istorija iš tikrųjų suteikė mums ir tam tikrų pamokų. Pirma pamoka buvo ta, kad toje erdvėje, kur profesionalūs istorikų tyrimai nėra atlikti arba nėra atlikti taip giliai, atsiranda nišų diletantams ir diletantai su savo, sakyčiau, diletantiškais požiūriais į istoriją staiga tampa labai populiarūs viešojoje erdvėje ir iš tikrųjų kenkia ne tik mūsų istorijai, bet ir mūsų valstybei.
Aš manau, kad mes visi turime atkreipti dėmesį į mokslinių tyrimų stiprinimą, ypač tų tyrimų, kurie iš tikrųjų yra labai reikšmingi mūsų valstybės pamatams. Nėra normalu, kai viena iš tyrimo centro vadovų manęs, kaip komisijos pirmininko, klausia, ar būtų galima padidinti algas. Iš tikrųjų profesionaliems tyrėjams iš eilutės „kita“, kur skiriami stogui lopyti ir panašiai… Aš puikiai suprantu, kad turi būti ir stogas sulopytas, bet iš tikrųjų tokie tyrėjai turėtų būti valstybės skatinami finansiškai. Todėl manau, kai svarstysime biudžetą, iš tikrųjų atkreipsime į tai dėmesį, nes tai yra ideologinis mūsų valstybės pamatas.
O kad A. Ramanausko-Vanago metai bus, aš iš karto supratau po mano susitikimo su E. Zurofu, kada iš tikrųjų nebuvo pateikta nieko, absoliučiai nieko, tik buvo pateikti tam tikri kaltinimai, kurie buvo visiškai nepamatuoti ir neobjektyvūs. Kviečiu visus vieningai balsuoti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Daugiau diskutuoti niekas neužsirašė. Nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė už – A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gal per daug nekartosiu, bet kadangi viešojoje erdvėje nuskambėjo nepaprastai daug apgaulingų tezių, melagingų, klastojančių tikrą istoriją, net apie tariamas jo išdavystes, iš tikrųjų galiu informuoti, kad taip, jis davė informaciją apie savo daiktus, kuriuos buvo išslapstęs įvairiose vietose. Pabrėšiu – ne apie žmones, bet apie daiktus. Pavyzdžiui, jis pateikė informaciją apie vienoje vietoje savo paslėptus šachmatus ir šaškes, kuriuos KGB taip pat konfiskavo. Yra daugybė nutylėtų šios bylos aspektų. Aš siūlau visiems pritarti šiems metams, tik patikslinsiu, kad iškelti kaltinimai jam nebuvo nepamatuoti. Jie buvo iš anksto žinomai melagingi. Melagingi, todėl siūlau pritarti nutarimui.
PIRMININKAS. Dėkojame. Nuomonė prieš – D. Kepenis.
D. KEPENIS (LVŽSF). Ačiū. Iš principo aš ne prieš, visada buvau už tai, kad būtų pagerbti Lietuvos patriotai ir kad jie būtų primenami, tačiau netikėtai atsitiko vienas atsitikimas. Šeštadienį aš netikėtai sužinojau vienos šeimos baisią istoriją, kai penki žmonės buvo nužudyti kaime. Jie buvo paprasti darbininkai, žemės darbininkai. Paaiškėjo, kai sakiau: tai turbūt tie stribai čia nužudė? Sako: ne, miškiniai. Tris sykius tikslinau – miškiniai. Ir jie yra surinkę dokumentus apie tai. Pasirodo, kad po karo apie 20 tūkst. žmonių buvo iššaudyta be teismo, ne visuomet buvo aišku, kas tą padarė. Kaltė buvo verčiama vieniems ant kitų. Lygiai taip pat, kaip Vanago metais buvo fabrikuojama, kai komunistai bandė apkaltinti miško brolius, tai lygiai taip pat mes turėsime apie 20 tūkst. šeimų, kurių šiandien taip pat draskysime žaizdas.
Aš pasiūliau tiesiog statyti susitaikymo ir atgailos paminklą, nes kiekviename kaime tokių žmonių buvo ir neaiškumų visokiausių buvo. Ne aš sakiau terminą „banditai“, žmonės minėjo, miškinius vadino banditais, nes jie iššaudė dorų žmonių šeimą, išprievartavo motiną, senelius. Žmogus numirė, aš buvau metinėse, žmogus numirė, nes 20 metų kankinosi, nerado tiesos, todėl patyrė stresą. Aš siūlyčiau, aš pritariu A. Ramanausko-Vanago metams, bet žodis „partizanai“ yra dviprasmis. Partizanais buvo ir vienokie, ir kitokie vadinami. Mes turime galvoti apie tuos žmones, kurie taip pat labai jautriai priims tą žinią. Aš siūlyčiau šalia partizano A. Ramanausko-Vanago metų paskelbti susitaikymo, atgailos ir turėti paminklą tiems žmonėms, kad užmirštume tas problemas visiems laikams. Ačiū.
PIRMININKAS. Laikas. Kadangi motyvai išsiskyrė, kviečiu balsuoti.
Balsavo 90 Seimo narių ir visi 90 buvo už. Prieš ir susilaikiusių nėra. (Plojimai) Seimo nutarimui po svarstymo pritarta.
Replika po balsavimo – A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Seimo narys, kurio pavardės čia neminėsiu, pats siūlė užmiršti. Užmiršti okupaciją, užmiršti tremtis, užmiršti rezistenciją čia buvo paraginimas. Kremlius tą patį ragina – užmirškite. Apie tai čia šnekame šiandien.
PIRMININKAS. Dėkojame. E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Nežinau, iš kur A. Kubilius žino, ką aš planavau pasakyti. Labai panašiai planavau pasakyti. Ačiū Andriui, kad dalį jau pasakė.
Kita dalis tokia. Nuskambėjo, kad reikia tiesiog paminklą statyti bendrą. Tai, atrodo, būtų toks bendras pirmas paminklas aukoms ir jų budeliams. Kas aukos, kas budeliai, man yra aišku, kai kuriems kolegoms dar, atrodo, neaišku.
PIRMININKAS. J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Aš tai noriu padėkoti visiems už tokį vieningą balsavimą. Manau, kad balsavimas parodė, kad supratimą galime surasti, tik nežinau, kodėl kolegai reikėjo tą visą purvo informaciją čia pateikti. Man atrodo, kad mes galime išsiaiškinti tas nelaimes, kurios buvo, ir nuspręsti. Bet mes turime matyti tą vargą, tą mūsų tautos auką, kurią mes turime pagerbti. Ir šiandien, man atrodo, Seimo sprendimas yra labai aiškus, tik labai gaila, kad jis buvo su tuo tokiu neskaniu šaukštu deguto, nors balsavome visi kitaip. Ar iš tikrųjų reikia tokios informacijos, tokių šnekų, kai mes turime bendrą sutarimą?
PIRMININKAS. Ir paskutinis – A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, suprantu, kad galime turėti skirtingas nuomones, galbūt skirtingus informacijos šaltinius, bet kreipiuosi į Seimo narį, kurio pavardės neminėsiu. Vis dėlto jūs skaitėte bent vieną knygą, parašytą istoriko per pastaruosius 10, na, 20 metų? Jūsų teiginiai apskritai yra paneigti ne tik faktais, dokumentais, istorijų tyrimais, analize. Jūs kartojate tai, ką sakė „jedinstvininkai“ 1990 metais, kai mes neturėjome priėjimo prie jokių archyvų apskritai nei čia, nei Maskvoje. Jūs išvis skaitote kokias nors knygas ar atliekate kitas procedūras?
PIRMININKAS. Kadangi labai prašė R. J. Dagys, tai jam paskutiniam dar leidžiu pasisakyti.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Iš tikrųjų gana sudėtinga girdėti tokias kalbas, kai praėjo tiek metų nepriklausomybės. Aš priimu gana asmeniškai šitą pasakymą, nes esu partizano sūnus, ir mano dėdės buvo partizanai, žuvo. Taip, anot gerbiamo kolegos, tai yra banditai. Bet aš nežinau, ar toks įvertinimas apskritai tinkamas žmogui, sėdinčiam čia, Seime, taip nesusivokti, apie ką kalbama. Aš apgailestauju, kad toks supratimas egzistuoja Seime, kad ir pavienių žmonių.
PIRMININKAS. K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Mes kalbame apie vertybes ir iš tikro verta pasakyti tas nuomones. Yra nuomonė, kad vertybė yra kažkoks išplautas požiūris. Aš manau, kad neįmanoma pastatyti paminklo, kuriame būtų stribai kartu su partizanais – apsikabinę, bučiuojasi ir bičiuliaujasi. Aš to neįsivaizduoju. Toks siūlymas tai kvailas!
PIRMININKAS. Ir B. Matelis – jau tikrai labai trumpai.
B. MATELIS (MSNG). Aš prašau mano balsą už įskaityti, neveikė sistema.
PIRMININKAS. Ačiū.
12.38 val.
Seimo nutarimo „Dėl 2018 metų paskelbimo Sąjūdžio metais“ projektas Nr. XIIIP-1148(2) (svarstymas)
Gerai, pereiname prie kito darbotvarkės klausimo – Seimo nutarimo „Dėl 2018 metų paskelbimo Sąjūdžio metais“ projektas Nr. XIIIP-1148(2). Pranešėjas – A. Gumuliauskas. Prašom.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Šis klausimas buvo svarstytas Švietimo ir mokslo komiteto. Buvo pritarta Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaboms, taip pat į kai kurias atsižvelgta. Taip pat atsižvelgta ir į Seimo Valstybės istorinės atminties komisijos poziciją. Aš noriu pasakyti, kad pati iniciatyva šito projekto atėjo iš pačių sąjūdininkų, iš Vilniaus Sąjūdžio, tiek Valstybės istorinės atminties komisija, tiek Švietimo ir mokslo komitetas pritarė ir kviečia po svarstymo balsuoti už.
PIRMININKAS. Dėkojame. Arūnai, dar nepabėkite. Diskutuoti jūs užsirašėte pirmasis.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Aš labai trumpai. Valstybės istorinės atminties komisijos buvo suformuluoti principai atmintinų metų ir taip pat atmintinų datų. Mes bendru sutarimu pritarėme, kad dėl personalijų skelbti metus reikėtų nuo 100 metų ir toliau 125, 150. Tuo tarpu dėl istorinių įvykių mes sutarėme, kad būtų galima minėti po 20 metų, po to kas 10 metų. Iš tikrųjų teikimų yra labai daug, teikimai yra chaotiški, kartais, kaip atsitiko su palaimintuoju T. Matulioniu, net gegužės mėnesį skelbiami metai, kai išvis nėra pasirengta, todėl mes komisijoje nusprendėme parengti nutarimą, kuriame išdėstytume būtent šitų datų skelbimo principus. Aš manau, kad iš tikrųjų turi būti skelbiamos dažniausiai turbūt pavasario sesijoje tam, kad vėliau atsakingos institucijos parengtų kultūrinę programą, Vyriausybė numatytų finansavimą ir iš tikrųjų pakeltų visiškai į kitą kokybę tų metų paminėjimą.
Dar kartą pakartosiu, kad tai iš tikrųjų buvo pačių sąjūdininkų, konkrečiai – Vilniaus Sąjūdžio, iniciatyva ir aš jai pritariu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Į tribūną kviečiu A. Anušauską.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, žinoma, neįsivaizduokime, kad nepaskelbus metų, žmonės pamirš. Pamirš tuos įvykius, kuriuose dalyvavo šimtai tūkstančių, jie patys kartu su vaikais tuose Sąjūdžio mitinguose. Jie vis tiek suras progą, kaip tai prisiminti ir paminėti. Tačiau valstybės pozicija skelbiant tokį nutarimą, aš manyčiau, itin svarbi. Netgi šiuo atveju kalbant apie Sąjūdį, aš manau, atsiras ne vienas žmogus, galbūt netgi ir tarp politikų, kurie pamėgins pakartoti 1989–1991 metų „Sovetskaja Litva“ vedamuosius apie Sąjūdį, apie tai, kaip šita organizacija atsirado. Pakartos kokio nors „Durnių laivo“ pasakymus šia tema. Manau, kad mes dabar turime visas galimybes susipažinti ir su tuometine informacija, ir archyvais, ir pagaliau išklausyti tuos žmones, kurie buvo tuo metu Sąjūdžio aktyvūs dalyviai. Todėl siūlau priimti šį nutarimą, bet vis dėlto prie kiekvieno tokio nutarimo norėtųsi ne tik matyti įpareigojimą, kad Vyriausybė patvirtintų kokius nors veiklos planus, bet ir matyti galbūt prie tų pačių nutarimų įrašytus ir tikslus, ko mes siekiame šiais nutarimais: ar tiktai surengti kokius nors formalius minėjimus, ar iš tikrųjų finansuoti kokius nors išskirtinius kultūros, meno veikėjų darbus šia tema. Bet kokiu atveju kartais norėtųsi konkretumo. Deja, ne visų nutarimų priėmimo atveju mes sulaukiame konkrečių darbų, kad ir kokiais gražiais vardais būtų pavadinti šie metai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Daugiau diskutuoti niekas neužsirašė.
Nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė už – A. Anušauskas. Atsisako. V. Kamblevičius – nuomonė už. Taip pat irgi… J. Olekas. Prašau.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiami kolegos, aš iš tikrųjų kviečiu balsuoti vieningai ir pritarti 2018 metų paskelbimui Sąjūdžio metais. Iš tikrųjų daugelis turbūt patys dalyvavote šiam judėjimui atsirandant ir startuojant tam etapiniam keliui į laisvę. Siūlyčiau, kad, aišku, šie metai būtų paremti ir tam tikrais Vyriausybės finansiniais ištekliais, prisimenant tuos žmones, tą platų judėjimo mastą, kur buvo dalyvauta, ir galbūt neformaliai paminėti perduodant tą jausmą, kuris buvo prieš 30 metų kiekvieno mūsų širdyje, dabartinei ir ateinančioms kartoms. Manau, kad jeigu mes čia, Seime, parodysime tą gerąją valią, į tuos mūsų gerus ketinimus atsilieps ir Vyriausybė, vykdomoji valdžia, kad šie metai būtų iš tikrųjų neformaliai, bet deramai paminėti. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Nuomonės prieš nėra. Gal po svarstymo galima pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū, pritarta. (Balsai salėje)
Kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl 2018 metų paskelbimo Tėvo Stanislovo metais“ projektas Nr. XIIIP-1189(2). Pranešėjas – A. Gumuliauskas. (Balsai salėje)
Kadangi salėje pasigirdo, kad vis dėlto nori balsuoti, tai kviečiu balsuoti dėl prieš tai buvusio klausimo. Prašau balsuoti.
Balsavo 92 Seimo nariai: 92 buvo už, prieš ir susilaikiusių nėra. Seimo nutarimui po svarstymo pritarta.
12.47 val.
Seimo nutarimo „Dėl 2018 metų paskelbimo Tėvo Stanislovo metais“ projektas Nr. XIIIP-1189(2) (svarstymas)
PIRMININKAS. Tęskite, Arūnai.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Šį projektą svarstė Švietimo ir mokslo komitetas. Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabų nebuvo. Seimo Valstybės istorinės atminties komisijos pastaba buvo techninio pobūdžio ir jai buvo pritarta.
Balsavimo rezultatai: už – 5, susilaikė 1, prieš nebuvo.
PIRMININKAS. Arūnai, jūs taip pat užsirašėte diskutuoti. Prašau.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Mieli kolegos, kiek atsimenate, šis projektas buvo pateiktas ne Istorinės atminties komisijos, bet konkrečiai Seimo narių. Po juo pasirašė, kiek atsimenu, apie 40 parašų, 40 Seimo narių. Jie išreiškė valią. Aš manau, kad iš tikrųjų reikėtų pritarti šitam projektui, nes yra keletas priežasčių. Atsiminkime vis dėlto Tėvo Stanislovo didžiulį populiarumą Lietuvoje ir jo atliktus darbus.
Antra priežastis, dėl ko aš balsuočiau už – jo dabar yra 100-osios gimimo metinės. Jeigu pagal mūsų rengiamą nutarimą vėl reikėtų minėti Tėvo Stanislovo metus ar tai būtų koks nors kitas paminėjimas, iš esmės tai atsitiktų po 25 metų. Tai reiškia, kad per tuos 25 metus Tėvas Stanislovas su savo tikrai gerais darbais gali nueiti užmarštin. Manau, kad gali tapti galbūt net ir neaktualia istorine figūra. Todėl aš manau, kad vis dėlto toks žmogus turėtų būti įvertintas ir būtent šitas metų paskelbimas leistų atlikti gilesnius tyrimus jo veiklos klausimų, įvertinti jo kunigystę, įvertinti jo indėlį į Lietuvos kultūros raidą. Taigi visus kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Į tribūną diskutuoti kviečiu M. Puidoką.
M. PUIDOKAS (LVŽSF). Tėvas Stanislovas – politinis kalinys, kunigas, vienuolis kapucinas, pamokslininkas. Visi iš jūsų, kuriems teko laimė, kol jis buvo gyvas, pabuvoti Paberžėje, manau, sutiksite, kad tai buvo visų pirma išskirtinė asmenybė.
Tėvas Stanislovo durys būdavo atrakintos visą parą visiems žmonėms. Jis gyveno ypač kukliai ir Jėzaus mokymą liudijo savo asmeniniu pavyzdžiu. Aš manau, kad kiekvieno iš mūsų pareiga prisiminti tuos pamokymus, tas sentencijas, kurias paliko mums visiems, ir tuos gerus darbus, kuriuos darė visiems Lietuvos žmonėms.
Keletas jo minčių ir sentencijų, kurias norėčiau paskaityti. „Didžiausias meilės suvokimas – tarnystė. Meilė niekada nesibaigia. Dalink širdies gerumą, išmintį, toleranciją, supratimą, atjautą, suteik vilties ir pasitikėjimo tiems, kuriems labiausiai jų reikia. Visuomenėje per daug liūdesio. Žmonės praradę viltį ir tikėjimą šviesesne ateitimi, jie nusivylę, juos slegia baimė ir neviltis. Mes turime juos ištraukti iš baimės ir nevilties, sugrąžinti tikėjimą šviesesne ateitimi. Mes turime atgimti dvasiškai, pakelti žmonių dvasią.“ Aš manau, kad šios mintys, šie žodžiai yra aktualūs ne tik visiems Lietuvos žmonėms, bet visų pirma mums Seime. Ir iš tikrųjų visų mūsų pareiga yra dirbti darniai tam, kad taip ir būtų. Kviečiu visus palaikyti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė už – A. Navickas.
A. NAVICKAS (TS-LKDF). Noriu pasakyti, kad nors iš tiesų mes labai nuvertiname tuos metus, kai kiekvienais metais paskelbiame labai daug žmonių, iš tikrųjų jie išsiskaido, nors gyvai nebuvau sutikęs Tėvo Stanislovo, nors, deja, galime kalbėti ir apie tam tikrą politinį paikumą ir tikrai galima vertinti Tėvo Stanislovo veiklą sovietmečiu ir po sovietmečio kiek skirtingai, bet tikrai esu daug laiko praleidęs tyrinėdamas sovietmetį, tyrinėdamas Bažnyčios, tyrinėdamas gyvenimo istorijas, tose gyvenimo istorijose Tėvas Stanislovas tikrai labai dažnai pasirodo kaip tas žmogus, kuris pakreipia žmonių gyvenimą į šviesą, kuris pakeičia. Tikrai jo indėlis yra tikrai nepaprastai didelis.
Kita vertus, tiktai labai norėtųsi, sakau, pritardamas šiems metams, labai norėčiau, kad šie metai netaptų privatizuoti Tėvo Stanislovo metai kurios nors vienos partijos, kaip Tėvą Stanislovą bandė kažkas privatizuoti. Tai šiuo atveju aš tikiu… Pritardamas šiems metams, tikiu, kad tai nebus vienos partijos šventė, o tai tikrai bus sugebėjimas paminėti visai Lietuvai tikrai svarbią asmenybę.
PIRMININKAS. Dėkojame. Nuomonė prieš – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, neturiu nieko prieš pagerbti Tėvą Stanislovą, bet vis dėlto galvoju, kad 2018 metai yra išskirtiniai – mes minėsime valstybės atkūrimo šimtąsias metines. Tą minėjimą papildo Sąjūdžio metų paminėjimas, tai yra dabartinės mūsų nepriklausomybės turinys. Aš galvoju, ar reikia tais metais dar skelbti kitas progas, kad būtent į tuos metus dar įterptume kitas šviesias asmenybes, jų paminėjimą? Gal tam rasime kitų progų, kitus metus? Aš dėl tos minties linkęs susilaikyti, kad tai būtent būtų išskirtiniai mūsų nepriklausomybės atkūrimo šimtmečio metai, ir nieko daugiau iš esmės.
PIRMININKAS. Kadangi nuomonės išsiskyrė, kviečiu balsuoti dėl šio nutarimo.
Balsvo 78 Seimo nariai: už – 69, prieš nėra, susilaikė 9. Seimo nutarimui po svarstymo pritarta.
12.55 val.
Seimo nutarimo „Dėl 2019 metų paskelbimo Jėzuitų misijos Lietuvoje metais“ projektas Nr. XIIIP-521(2) (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl 2019 metų paskelbimo Jėzuitų misijos Lietuvoje metais“ projektas Nr. XIIIP-521(2), Pranešėjas – E. Jovaiša. (Balsai salėje) A. Gumuliauskas gali pristatyti. Prašau.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, aš teikiu Seimo nutarimo projektą „Dėl 2019 metų paskelbimo Jėzuitų misijos Lietuvoje metais“. 2019 metais sukanka 450 metų, kai Vilniaus vyskupas Valerijonas Protasevičius pakvietė į Lietuvą Jėzaus draugiją t. y. jėzuitus, kurie ir įsikūrė Lietuvoje. Būtent čia buvo pakviesti neatsitiktinai, nes vyko kova tarp reformatų ir katalikų. Jėzuitai 1570 metais įsteigė Vilniaus jėzuitų kolegiją, kuriai 1579 metais karalius Steponas Batoras išdavė privileginį raštą dėl Vilniaus akademijos atidarymo.
Iš tikrųjų Lietuvos jėzuitų šitos misijos nuopelnas Lietuvos mokslui, švietimui, kultūrai yra neįkainojamas, nes jau XVI amžiuje mes šiame regione turėjome universitetą, kas rodė mūsų kultūros, mokslo brandą, kas rodė, kad mes esame iš tikrųjų europietiška valstybė. Manau, kad, siekiant paremti Lietuvos jėzuitų socialinio dialogo siekius vykdant švietimo ir mokslo, kultūros ir socialinę veiklą, yra tikslinga 2019 metus skelbti Jėzuitų misijos Lietuvoje metais.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti K. Masiulis. Arūnai, nepabėkite.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš noriu jūsų pasiteirauti. Mes ką tiktai, prieš kelias minutes, paskelbėme Sąjūdžio metais. Tai kiek mes dar šitais metais turėsime įvairių atmintinų datų paskelbti? Dabar čia dar vienas… Tik viename posėdyje…
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Supratau. Gerbiamas kolega, čia pirmiausia ne 2018 skelbti metais, bet 2019 – metais. Visiškai… 2018 metais Sąjūdžio… (Balsai salėje) Sąjūdis buvo įkurtas 1988 m. birželio 3 d. Mokslų akademijoje. Aš noriu pasakyti štai ką, kad iš tikrųjų aš sulaukiu tokių priekaištų, bet Seimo nariai turi teisę siūlyti. Aš pakartosiu, ką aš sakiau prieš tai, – kol mes nepriimsime nutarimo dėl atmintinų dienų ir datų skelbimo… Rengiamas, gerbiamas Razma, rengiamas nutarimas ir jis tikrai bus pateiktas šitoje sesijoje. Iš tikrųjų šiek tiek sugriežtins patį pateikimą, nes nėra normalu, kad, sakykime, siūloma skelbti mūsų įžymių žmonių metus, o pateikimas numatomas apie gruodžio mėnesį. Tai tikrai nėra normalu ir aš visiškai sutinku su kritika.
Kita vertus, aš noriu pasakyti, iš tikrųjų mūsų istorija yra labai turtinga. Kiekviename amžiuje galima rasti tokių įvykių, tokių asmenybių, kurios iš tikrųjų daug prisidėjo prie to, kur mes šiandien esame. Taigi, aš sakyčiau, noriu nuraminti skeptikus, po nutarimo, aš manau, kad tokių metų tikrai sumažės.
PIRMININKAS. Klausia M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju pranešėjui, iš tikrųjų sveikinu ir palaikau iniciatyvą, aš manau, kad labai svarbu įamžinti ir prisiminti kiekvienus tokius metus. Aš tiktai noriu paprašyti jūsų priminti, ką mes taip svarbiai įamžinome ir prisimename šiais metais. Ar galėtumėte išvardinti, kokie yra šie metai?
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Dabar kur vyksta?
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Taip. Mes kalbame, kad yra labai svarbu įamžinti ir prisiminti, ir paskelbti. Pasakykite, ką mes esame paskelbę šiais metais?
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Man atrodo, aš viename interviu sakiau, kad iš tikrųjų A. J. Greimą dabar turbūt žino visa Lietuva, bent LRT dėka, bent kartais parodo, bent prisimena žmonės. Iš tikrųjų kiek prastesnė situacija su I. Simonaityte. Bet ir tai, neleis mūsų komisijos pirmininkė meluoti, bent sutvarkytas kapas. Tai yra nors kokie, bent nedideli, žingsniai į priekį. Iš tikrųjų sutinku su jumis, kada vyksta tokie skuboti pateikimai, nebelieka… toms atsakingoms institucijoms parengti normalios programos, nebelieka laiko Vyriausybei numatyti pinigus, kurie iš tikrųjų atspindėtų tos programos turinį. Dėl to aš su jumis sutinku.
PIRMININKAS. Klausia I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju. Nors gerbiamasis profesorius jau iš dalies, atsakydamas kitiems kolegoms, atsakė į mano norimą pateikti klausimą, bet dar šiek tiek norėčiau paklausti. Iš tikrųjų jūs teisingai sakote, kad reikia teikti Seimo nutarimą tam, kad reglamentuotume, kokie tie metai būtų, nes iš tikrųjų mes šiek tiek ir sumenkiname visą tą įteisinimą, tuos metus įvardinę vienu, antru, trečiu, kaip aš sakau, nominacijos suteikiamos kartais trys, penkios, o vienais metais buvo net aštuonios. Tai tiesiog noriu priminti, kad toks Seimo nutarimas buvo pateiktas ir patvirtintas 2009 metais, ir tuomet buvo atsakingas Švietimo ir mokslo komitetas, kuris pagal kriterijus nustatydavo, kokie tie metai gali būti paskelbti ir kiek tokių gali būti. Ar jūs jau turite savo viziją, kaip tą padarysite? Ačiū.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Taip, faktiškai mes jau turime tekstą, tik po to suderinsime komisijos posėdyje. Iš tikrųjų tai šiek tiek apsunkins tų metų skelbimą. Man labai svarbu, kad pagaliau būtų nustatyta aiški tvarka, kad nebūtų bet kada – sakykim, užsimaniau gruodžio 15 dieną inicijuoti kokį nors projektą dėl kitų metų paskelbimo vienu ar kitu kokiu nors vardu. Be abejonės, aš manau, kad tai bus reglamentuota ir tai bus visiems aišku. Aš dar kartą pakartosiu, man atrodo, tikslingiausia kitus metus skelbiant kokiu nors vardu pateikti projektus pavasario sesijoje, o ne rudens.
PIRMININKAS. Dėkojame Arūnui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Nuomonė už – V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū. Aš pritariu šiam pasiūlymui. Bet tegul man kas nors išaiškina iš čia sėdinčių, mes aštuntą priimame, kaip mes švęsime šitas dienas? Yra savaitės septynios dienos, aštuntą priimame, kaip čia? (Balsai salėje) Kaip mes švęsime, aš šito dalyko nesuvokiu. Aš pritariu šimtu procentų J. Razmos pasakymui, bet kaip bus toliau, aš neįsivaizduoju.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, yra netvarka su atmintinų datų minėjimu. Seimo nariai atmintinas datas skelbia ir čia iniciatyvas reiškia, ir mes labai lengva ranka tas atmintinas datas inicijuojame ir skelbiame, ir dar turime tokį valstybinį registrą, nors daugelis valstybių neturi tokio dalyko. O įvairios sąjungos, bendrijos, draugijos kaip nori, taip tas datas ir mena. Donorų ar kokių nors ligų, ar dar kokias. Tai čia viena problemos pusė.
Lygiai taip pat visiška netvarka yra su atmintinų metų skelbimu. Aš manau, kad čia reikia dviejų dalykų. Pirma, reikia paskelbti (ir mums įsipareigoti) tam tikrą datą, iki kada galima nešti savo siūlymus dėl atmintinų metų. Tai turėtų būti terminas ir visos iniciatyvos turėtų būti suneštos. Na, gal tai bus penkios, šešios ar dvidešimt iniciatyvų, bet visos turėtų būti suneštos, suregistruotos, o ne čia turėtume balsuoti. Tada komisija turėtų atrinkti ir nutarti, kad viena, o gal dvi datos vis dėlto kitais metais bus svarbios, pateikti mums tą siūlymą, ir mes pritartume arba nepritartume. Tada būtų aišku, kad tokie metai vadinsis taip, kiti metai vadinsis dar kaip.
Dabar mes, tarkim, dar beveik dvejiems metams likus, paskelbsime Jėzuitų metais. Galų gale paaiškės, kad dar ką nors pamiršome, kas nors yra dar svarbiau, ir dar porą metų įkišime. Aš siūlau neskubėti, padarykime tvarką. Padarykime tvarką. Tada, kai padarysime tvarką, ir paskelbsime. Laiko iki 2019 metų dar yra tikrai užtektinai.
PIRMININKAS. Kadangi nuomonės išsiskyrė, kviečiu balsuoti dėl šio nutarimo projekto.
Balsavo 86 Seimo nariai: už – 74, prieš nėra, susilaikė 12. Seimo nutarimo projektui po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Švietimo ir mokslo komitetas, papildoma – Valstybės istorinės atminties komisija. Siūloma svarstyti gruodžio 12 dieną.
Replika po balsavimo – K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, lygiai pusantros valandos mes skyrėme klausimui, kuris iš esmės gal yra svarbus, bet ne taip aktualus žmonėms. Jeigu 100 žmonių dabar gatvėje paklausite, kokia rytoj ar poryt bus atmintina diena, aš jums garantuoju, kad 99 nežinos, išskyrus tą atvejį, jeigu jūs sutiksite mūsų poną profesorių, kuris žinos tas datas. Bet čia vienas aspektas.
Kitas, esmingiausia yra tai, kad prieš biudžetą, prieš visas ekonomines pertvarkas ir pinigus. Mes iš tikrųjų nekalbame apie dabartinę situaciją, mes jos vengiame. Kai ateis biudžetas, viskas bus padaryta per dvi valandas. Iš tikrųjų biudžetui svarstyti mes skiriame tiek pat laiko, kiek atmintinoms dienoms. Tegyvuoja toks mūsų Seimas!
13.07 val.
Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos“ projektas Nr. XIIIP-1301 (pateikimas)
PIRMININKAS. Kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos“ projektas Nr. XIIIP-1301. Pranešėjas – E. Jovaiša.
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Gerbiamieji Seimo nariai, Švietimo ir mokslo komitetas buvo susirinkęs ir savo posėdyje rinko 16 naujų būsimos Valstybinės lietuvių kalbos komisijos narių, kadangi 17-asis dar savo kadencijos nebaigė ir dirba savo darbą. Komiteto balsavimo rezultatai: už – 11, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Buvo išrinkta 16 narių. Aš sąrašo neskaitysiu. Visi jūs matote tą sąrašą. Kaip matote, mes vieningai balsavome už. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nori paklausti M. Adomėnas.
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Gerbiamasis komiteto pirmininke, Valstybinės lietuvių kalbos komisijos įstatymas numato, jog Seimui turi būti teikiama tvirtinti komisijos sudėtis, komisijos pirmininko ir komisijos pirmininko pavaduotojo kandidatūros. Šiuo atveju teikiama tik komisijos sudėties ir komisijos pirmininko kandidatūros. Gal galėtumėte plačiau paaiškinti, kodėl Seimui tvirtinti nėra teikiama komisijos pirmininko pavaduotojo kandidatūra ir ar neįvykdžius visų įstatymo reikalavimų, t. y. nepaskyrus visų komisijos narių, ji galės pradėti darbą?
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Geras ir teisingas klausimas, į kurį atsakymas yra vienas – kol kas nėra žmonių, kurie norėtų užimti pirmininko pavaduotojo vietą. Tai viena. Antra. Nė vienas – nei Statutas, nei teisės aktai nedraudžia patvirtinti komisijos narių ir nedraudžia patvirtinti komisijos pirmininką.
Be abejo, kad galės dirbti, kadangi Valstybinė lietuvių kalbos komisija nėra vien tik pirmininkas, ten yra visas sekretoriatas, kuris įpratęs dirbti tą darbą, išmano darbą ir darbas gali vykti.
PIRMININKAS. Klausia A. Gumuliauskas.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Ačiū. Aš norėjau jūsų paklausti. Sakykite, kaip jūs vertinate šiandien išgirstą pasakymą, kad dalis komisijos narių, tiksliau, kandidatų, nes mes dar nebalsavome, nesutinka dirbti kartu su vadovybe ir panašiai?
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Tiesą sakant, čia turėtų kiekvienas asmuo, kuris yra dar tik pretendentas, pasakyti, kaip jis vertina tokį savo poelgį. Lietuva yra laisva šalis, gali savo nuomonę reikšti, bet aš manau, dar net nepradėjus dirbti, jau a priori sakyti, kad aš negaliu dirbti, tai, patikėkite, yra daugiau negu keista.
PIRMININKAS. Klausia A. Ažubalis.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas komiteto pirmininke, norėčiau pasiteirauti. Kaip čia atsitiko, kad atrankos į šią komisiją metu net dešimt filologų, iš kurių beveik visi aukščiausios kvalifikacijos, buvo, jeigu taip galima pasakyti, išbauduoti? Kas man keisčiausia, kad net šeši iš Lietuvių kalbos instituto, t. y. mūsų lietuvių kalbos mokslo kalvės. Ačiū.
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Vėlgi geras klausimas. Čia turėtų atsakyti tie komiteto nariai, kurie balsavo prieš tikrus profesionalus, habilituotus daktarus, jūsų išvardintus Lietuvių kalbos instituto darbuotojus. Iš tikrųjų taip, tokia buvo balsuotojų valia. O jeigu norėtumėte sužinoti, kas balsavo, tai nėra taip sunku, turbūt yra balsavimo biuleteniai, protokolai, matyt, kad paaiškėtų, kas balsavo. (Balsai salėje) Taip, slaptas, bet numatyti galima. Numanyti galima, jūs, gerbiamieji ponai, taip pat labai daug numanote. Leiskite ir man būti toliaregiu ir pasakyti, kad aš žinau, kas tą padarė.
PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius. (Balsai salėje)
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, aš norėčiau užduoti rimtą klausimą…
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Užtikrinu, nesijaudinkite, gerai?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Man kartais atrodo, kad jūs turite slaptą planą visiškai diskredituoti Valstybinę lietuvių kalbos komisiją ir tokiu būdu sužlugdyti Konstitucinio Teismo apibrėžtą jos pareigą rūpinis valstybine lietuvių kalba. Aš noriu pasakyti, kad iš tikrųjų, jūs teisingai pasakėte, profesionalų šitoje komisijoje kažkaip labai ryškiai sumažėjo. Tuo tarpu aš noriu jums pacituoti, kaip supranta šitos komisijos reikšmę Konstitucinis Teismas. Štai 2014 m. vasario 27 d. sprendime Konstitucinis Teismas dėl vardų ir pavardžių rašymo sako, kad galima keisti kai kurias taisykles, kai jas keisti siūlo pagal Lietuvos Respublikos įstatymus iš profesionalių kalbininkų, lietuvių kalbos specialistų, o tiek, kiek leidžia įstatymai, ir kitų lingvistikos šakų atstovų sudaryta valstybinė institucija, kitaip sakant, komisija. Konstitucinis Teismas aiškiai pasako – profesionalių kalbininkų. Aš norėčiau paklausti, čia, salėje, yra A. Antanaitis, vienas iš išrinktų narių. Sakykite, jis yra profesionalus kalbininkas ar jis vis dėlto nėra profesionalus kalbininkas?
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Manau, kad A. Antanaitis atsakys pats į jūsų klausimą. Bet, gerbiamas Andriau Kubiliau, pasakykite ir toliau, ką sako tas pats Konstitucinis Teismas. Tas pats Konstitucinis Teismas, įgaliodamas Valstybinę lietuvių kalbos komisiją duoti išvadą, pasakė labai aiškiai: prašome pateikti išvadą apie tai, ar yra pavojus ar kokie nors galimi trikdžiai valstybinei lietuvių kalbai. Turi įrodyti, ar susidaro pavojus, ar ne. Tuo tarpu nė vienoje Valstybinės lietuvių kalbos komisijos išvadoje, kuri buvo pateikta Seimui, nėra šitų išvadų. Ir norime tiktai vieno, kad būtų pasakyta objektyviai, ar yra pavojus, ar nėra? Jeigu nėra, tegu paaiškina, kodėl nėra, jeigu yra, tegu paaiškina, kad yra, kad jūs, Seimo nariai, galėtumėte tai patys spręsti ir išspręsti. (Balsai salėje) Aš atsakiau į vieną klausimą, o į kitą tegu atsako Audrys.
PIRMININKAS. Dėl vedimo tvarkos – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamas pirmininke, aš labai paprastai klausiu: ar jūs sutinkate su Konstitucinio Teismo suformuluota doktrina, kad komisiją turi sudaryti profesionalūs kalbininkai? Jeigu sutinkate, tai pasakykite, kaip jūs suprantate, kas yra apibrėžimas „profesionalus kalbininkas“? Mano įsitikinimu, tai turėtų būti labai aišku – tai žmogus, kuris iš kalbos tyrimų uždirba sau duoną. (Balsai salėje)
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Labai įdomi traktuotė. Išeitų taip, kad žmogus, gavęs aukštojo mokslo diplomą, konkrečiai lituanistikos filologijos srityje, gali būti nelaikomas profesionalu, nes jis nedaro tyrimų. Taip, tai yra karjeros dalykai. Ar tu esi daktaras, ar esi habilituotas daktaras, tai yra tyrinėjimai ir karjeros dalykas, bet pradinius, kurių reikalaujama, žmonės turi, nes turi savo aukštojo mokslo diplomą.
PIRMININKAS. Klausia A. Armonaitė.
A. ARMONAITĖ (LSF). Dėkoju. Į jūsų teikiamą Kalbos komisijos sudėtį yra įtraukta žmonių, kurie yra iš anksto paskleidę labai konkrečią nuomonę įvairiais kalbos politikos klausimais. Aš turiu omeny tiek poną A. Antanaitį, kuris bus teikiamas į pirmininkus, galbūt yra ir keletas kitų, yra labai konkrečiai pasakyta, kad „w“ negali egzistuoti asmens dokumentuose ir t. t. Negana to, netgi jo vadovaujamas portalas yra išrašęs Seimo narius kaip kalbos išdavikus. Jūsų nuomone, ar pavyks šios sudėties Valstybinei lietuvių klabos komisijai būti neutraliai ir ekspertiškai profesionaliai dirbti, kai jau iš anksto yra suformuota ir skleidžiama labai konkreti nuomonė kalbos politikos klausimais? Ačiū.
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Atsakysiu šitaip, atsakymas iš dviejų dalių. Pirma, aš labai tikėjausi, kad pasieksime tokį profesionalumo lygį, apie kurį svajoja gerbiamas A. Kubilius, nes buvo labai stiprūs kandidatai. Tai neįvyko. Antra, labai tikiuosi, kad ir ta Valstybinė lietuvių kalbos komisija, ir jos pirmininkas padarys tai, ką reikia daryti, objektyviai įvertins tai, ko prašo Konstitucinis Teismas. Mes vieno dalyko ir tenorime – objektyviai, o ne pagal išankstinį nusistatymą. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia M. Puidokas.
M. PUIDOKAS (LVŽSF). Matydamas kai kurių opozicijos atstovų susirūpinimą, iš tikrųjų noriu pasidžiaugti, kad Valstybinė lietuvių kalbos komisija papildo savo sudėtį ir galės pradėti savo darbą. Norėčiau jūsų paklausti. Kokie jūsų lūkesčiai būtent dėl šios komisijos darbų ir tolesnių jų gairių?
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Šita Valstybinė lietuvių kalbos komisija iš tikrųjų turi žiūrėti mūsų valstybinės kalbos politikos klausimų. Aš manau, kad ji neturi būti, kaip čia pasakyti, politizuota. Ji turi būti objektyvi, moksliškai pagrįsta, štai didžiausias jos rūpestis, o, atsiprašau, ne politikuoti ten, kur nereikia. O dėl jos ateities, tai pamatysime. Ta komisija, kokia yra dabar, yra bendras, atsiprašau, kol kas iki šio laiko, Švietimo ir mokslo komiteto kūrinys, jeigu jūs tai patvirtinsite. Aš manau, kad ji gali susitvarkyti su šitais uždaviniais.
PIRMININKAS. Dėkoju. Paskutinis klausia G. Landsbergis.
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamas pirmininke, aš tokį paprastą klausimą noriu jūsų paklausti. Prieš kelias dienas iš jūsų teikiamo sąrašo aštuoni pateikti kandidatai į naują Lietuvių kalbos komisiją išreiškė nepasitikėjimą teikiamu komisijos pirmininku. Tai yra pusė visų narių. Kaip jūs įsivaizduojate darbą ir kodėl jūs pasirinkote nekreipti dėmesio į pusės profesionalų pateiktą nuomonę? Ar jūs nepritartumėte tokiai pozicijai, kad tolesnis tos komisijos darbas jau dabar yra apsunkintas ir greičiausiai neįmanomas?
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Gerbiamas Gabrieliau, čia yra jūsų nuomonė, jūsų matymo taškas. O aš atsakysiu taip: jeigu aš būčiau dar kandidatu į komisijos narius, aš tikrai galvočiau, ar aš pažįstu tą žmogų, ar aš žinau tą žmogų ir ar aš drįsčiau nedirbęs pasakyti, kad jis yra visai netinkamas žmogus. Taip, formaliai žiūrint, jeigu skaičiuotume, 17 yra komisijos narių, 8, nebūdami komisijos nariais, pasisako prieš, tai yra apsunkinimas. Tai yra pasitikėjimo stoka, tai yra ne tai, ne tai ir ne taip, kaip turi būti daroma.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūs atsakėte į visus klausimus.
Šiandien pagal darbotvarkę turėjo būti ir svarstymas, ir priėmimas. Kadangi aš žinau, kad frakcijos išreiškė pageidavimą susitikti su pretendentais į komisijos narius, tai grafikas bus atskirai išsiųstas. Aš dar pateiksiu dėl balsavimo, bet tik informuoju.
Dabar kviečiu A. Armonaitę, nuomonė prieš.
A. ARMONAITĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, man atrodo, mes prieiname tą tašką, kai kalbos reguliavimas ir kalbos kontrolė Lietuvoje gali tapti dešiniojo ultranacionalizmo įrankiu. Aš matau visas prielaidas tam, visas prielaidas kalbant apie tą kandidatūrą, kurią mes matome, kuri bus pateikta vadovauti Kalbos komisijai. Taigi aš tikrai negaliu balsuoti už. Nuoširdžiai yra labai neramu, kas vyksta ir kas vyks su lietuvių kalbos kontrolės politika mūsų šalyje.
PIRMININKAS. Nuomonė už – A. Gumuliauskas.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Man keista klausyti, kai visą gyvenimą buvau lyg ir politiniame centre, staiga mane pavadina dešiniuoju ultranacionalistu. Tai čia tikrai nesitikėjau, kad sulaukus tokio amžiaus tokį epitetą man klijuos. Aš manau, kad ši komisija yra išrinkta ir mūsų vis dėlto bendras reikalas, kad ji funkcionuotų, kad ji atsakytų į Konstitucinio Teismo klausimus pagaliau, ką kalbėjo gerbiamas Andrius. Man atrodo, tai mūsų visų tikslas. Aš siūlyčiau balsuoti už.
PIRMININKAS. Balsuojame už Seimo nutarimo projektą Nr. XIIIP-1301.
Balsavo 93 Seimo nariai: už – 60, prieš – 8, susilaikė 25. Seimo nutarimo projektui po pateikimo pritarta.
13.24 val.
Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos pirmininko atleidimo“ projektas Nr. XIIIP-1302 (pateikimas)
Kitas susijęs darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos pirmininko atleidimo“ projektas Nr. XIIIP-1302. Pranešėjas – E. Jovaiša.
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Gerbiamieji Seimo nariai, čia vadinamoji standartinė procedūra. Jei yra išrinkta nauja komisija, tai turi būti atleistas komisijos pirmininkas ir renkamas naujas komisijos pirmininkas – komiteto išrinktas kandidatas.
PIRMININKAS. Klausia A. Gumuliauskas.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Aš atsisakau žodžio.
PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). O tai, gerbiamas pirmininke, gal galite paaiškinti? Jūs balsavote už ponią D. Vaišnienę, kad jai pratęstumėte įgaliojimus, ar jūs nutarėte, kad jinai nebetinka toliau tęsti savo veiklos? Kuo jos veikla jūsų netenkino asmeniškai?
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Gerbiamas Seimo nary, manęs tikrai D. Vaišnienės veikla nei patenkino, nei nepatenkino. Aš niekada nesvarsčiau tokiu kampu šitokio dalyko. Yra tokia procedūra. Buvo balsavimas ir ponia D. Vaišnienė negavo balsų tiek, kad būtų teikiama salėje. Bet salėje yra reikalas visiems mums apsispręsti, ar bus tvirtinamas naujas kandidatas, ar ne. Jeigu nebus tvirtinamas, vėl prasidės nauja procedūra. Tokių dalykų aš sau ir nekeliu apskritai.
PIRMININKAS. Daugiau klausiančių nėra. Motyvai dėl viso. Taip pat niekas neužsirašė. Kviečiu balsuoti.
Balsavo 89 Seimo nariai: už – 54, prieš – 4, susilaikė 31. Seimo nutarimo projektui po pateikimo pritarta.
13.26 val.
Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos pirmininko paskyrimo“ projektas Nr. XIIIP-1303 (pateikimas)
Kitas klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos pirmininko paskyrimo“ projektas Nr. XIIIP-1303. Taip pat pranešėjas – E. Jovaiša
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Gerbiamieji komisijos nariai, procedūra numato tai, kad išrinkus valstybinės komisijos narius (jų yra 17) būtų balsuojama dėl galimo kandidato į Valstybinės lietuvių kalbos komisijos pirmininkus. Toks slaptas balsavimas įvyko. Jo rezultatai yra tokie: už A. Antanaitį – 6 balsai, už kandidatę D. Vaišnienę – 4 balsai. Todėl salėje tvirtinti arba netvirtinti yra teikiamas A. Antanaitis.
PIRMININKAS. Dėkojame. Į tribūną kviečiu pretendentą A. Antanaitį prisistatyti ir atsakyti į Seimo narių klausimus.
A. ANTANAITIS. Laba diena, gerbiami Seimo nariai. Jeigu galėčiau per penkias minutes išdėstyti savo viziją, tai aš mielai jomis pasinaudočiau. Taigi Valstybinė lietuvių kalbos komisija – įstaiga, sprendžianti valstybinės lietuvių kalbos politikos ir trijų pagrindinių komisijos darbo barų įgyvendinimo klausimus – kalbų politikos, kalbos norminimo bei sklaidos ir švietimo – šiandien aš matau tris svarbiausius uždavinius.
Kalbų politikos smaigalys – būtinybė plėtoti lietuvių kalbos vartojimą valstybėje, skleisti ją užsienyje, pirmiausia per išeivių lituanistines mokyklas, baltistikos mokslo centrus, pabrėžiant jos svarbą bendrajai Europos kultūros istorijai. Tam reikalinga bendra integruota programa, kurioje būtų aiškiai numatytos visų aktyviau Lietuvoje vartojamų kalbų perspektyvos ir sukurta vientisa kalbų politikos vizija. Žinoma, būtina stiprinti išeivijos lietuvių kalbos vartojimą, sudarant sąlygas geriau išmokti lietuvių kalbą ir grįžtančių išeivių vaikams. Ko gero, tam irgi reikėtų specialios programos.
Akcentuočiau kalbos demokratėjimą priartinant šią politiką prie vartotojo, siekiant kalbos suprantamumo, patrauklumo ir modernumo, pritaikant ją kasdieniam patogiam vartojimui. Aš buvau viešai kritikuojamas, kai sakiau, kad lietuvių kalba nėra vien tik kalbininkų baras, kad ji priklauso ir turi rūpėti pirmiausia jos vartotojams, o komisija turėtų jiems talkinti. Taigi šios minties neatsisakau ir dabar. Manau, kad ir jūs daugelis turbūt su tuo sutiktumėte. Tuo labiau kad ir nuomonės apie esą despotišką praėjusios kadencijos komisijos veiklą nėra tiesa, o greičiau – išpūstas mitas.
Dar vienas svarbus kalbos politikos reikalas – konstitucinis Valstybinės lietuvių kalbos įstatymas, kurio greitesnį priėmimą komisija turėtų nuolat skatinti bendradarbiaudama su Seimu ir kitomis valstybės institucijomis. Svarbu didinti akademinių institucijų galimybes, daugiau ekspertinių galių suteikiant universitetams ir pirmiausia Lietuvių kalbos institutui. Tačiau būtina ir prisiminti, kad lituanistikos ir baltistikos mokslai gali gyvuoti visavertiškai tik Lietuvoje ir Latvijoje, todėl apie jų vertę turėtų būti sprendžiama ne pagal darbus, pirmiausia indeksuotus kur nors užsienyje. Bendradarbiaujant su akademinėmis institucijomis būtina atkurti ir saugoti lietuvių kalbos bei kitas lituanistikos katedras ten, kur jos staiga virsta abstrakčiomis taikomosios kalbotyros ar kitų kultūrų tyrimo katedromis.
Antras. Kalbos korpusas, arba norminimas, kuriam šiuo metu skiriama iš tikrųjų daug dėmesio, ypač Terminų bankui, bei kitose lietuviško adaptavimo srityse, iš esmės šis darbas yra atliekamas gerai, todėl komisijos uždavinys būtų tęsti organizuotai plečiant šį darbą, išsaugant tradiciją, ekspertus, kurie jau turi įdirbį ir patirtį.
Švietimas. Ko gero, ši sritis yra labiausiai užleista, nes nepripažįstama kaip svarbus komisijos darbo baras. Pasižiūrėjęs penktadienį Seime surengtą konferenciją, supratau, kad ir praėjusios kadencijos komisija tą pabrėžė. Būtina ieškoti dar glaudesnio santykio su Švietimo ir mokslo ministerija tobulinant lietuvių kalbos ugdymo programas, įskaitant ir kitakalbių švietimo politikos sritį.
Kalbos kultūros sklaida. Kaip padaryti ją patrauklią mokyklose, žiniasklaidoje? Arba klausimas, kodėl kalbos kultūros dėstymas aukštosiose mokyklose finansuojamas iš komisijos biudžeto ir ar tai reiškia, kad kalbos kultūra šiandien yra atgrasi ir svarbi tik komisijai? Mano, kaip žurnalisto, patirtis turėtų praversti priartinant komisijos veiklą prie praktikos. Aš ir pats esu kalbos praktikas – radijo žurnalistas, 17 metų dirbęs eteryje, kažkada išrinktas geriausiai kalbančiu Lietuvos radijo žurnalistu.
Aš kritikuojamas, kad nesu iš akademinės srities ir susidursiu su sunkumais derindamas ekspertines nuomones. Mane, Seimui pageidavus, į komisiją delegavo Lietuvos žurnalistų sąjunga kaip žmogų, turintį lituanistinį išsilavinimą. Aš čia atsakau ir į klausimą, kuris skambėjo šioje salėje. Esu lietuvių kalbos ir literatūros magistras. Taigi jeigu universitetinis išsilavinimas neduoda, nesuteikia profesionalumo, tai yra nuomonė, kuri galbūt ir galima, aš su ja nesutinku. Aš manau, kad esu profesionalas. Taip, esu Žurnalistų sąjungos vicepirmininkas, kurio viena iš pareigų yra ryšių su įvairiausiomis institucijomis palaikymas, žurnalistų bendruomenės telkimas, diskusijų moderavimas, įsiklausymas į įvairias nuomones. Manau, kad šitas įdirbis praverstų dirbant ir komisijoje. Ko gero, tai kaip tik yra mano kandidatūros stiprioji pusė. O tiriamieji įgūdžiai, manau, tik padėtų pasiekti komisijos teikiamų pasiūlymų ar išvadų logiško pagrįstumo, aiškumo, suprantamumo.
Ir dar. Kaip žurnalistas su daugeliu iš jūsų esu bendravęs ir turbūt nė vienas negalite pasakyti, kad kažkurio neišklausiau, spaudžiau, smaugiau, neleidau pasisakyti, primečiau šališką nuomonę ar nepagarbiai elgiausi. Man regis, per 17 darbo metų aš tos nuodėmės vis dėlto nesu padaręs. Pagarbos bei atidaus įsiklausymo principų laikyčiausi ir dirbdamas komisijoje, kuri yra kolegiali institucija.
Kita vertus, žurnalistinio darbo patirtis man leistų oriai atstovauti komisijos nuomonei atsiribojant nuo galimų politinių žaidimų ir ginant jos savarankiškumą.
Baigdamas dar atsakau į klausimą ar abejonę, ar nuomonę dėl to, kad aš esu pareiškęs kategoriškas nuomones dėl trijų raidžių ar „w“. Niekur niekada, jokiomis aplinkybėmis, jokiame tekste, jokioje laidoje nesu išsakęs savo nuomonės dėl šitų trijų raidžių. Taigi nežinau, jeigu jūs galite pacituoti, mielai pasižiūrėčiau ar paklausyčiau tą ištrauką arba teksto fragmentą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų nori paklausti E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas pretendente, iš tiesų gal ir būtų buvę aišku, jeigu nebūtų tam tikro rašto nemažos dalies komisijos narių, kurie apskritai pasisako prieš jus. Kaip jūs rengiatės derinti tas pozicijas, kai jau iš anksto užprogramuotas konfliktas?
Dar vienas klausimas. Ar iš tikrųjų bandėte galvoti arba jau turite pretendentus į savo pavaduotojus, nes kaip ir yra tokia informacija, kad nelabai kas nori būti jais pas jus? Ačiū.
A. ANTANAITIS. Ačiū jums už klausimą. Pirmiausia dėl to nepasitikėjimo, kaip jūs minite, ar kas ten buvo. Situacija vis dėlto man primena Sovietų Sąjungą, kai buvo smerkiamos knygos jų dar neperskaičius. Man keistas nepasitikėjimas nepradėjus dirbti. Nė vieno iš tų pasirašiusių žmonių asmeniškai aš nepažįstu. Apie darbą su jais mes nesame kalbėję ir nežinau, kokį pamatą jie turi tvirtinti, kad negalės su manimi dirbti. Aš manau, kad jeigu mes pradėsime dirbti, susipažinus ir pasikalbėjus apie darbą, situacija turėtų keistis. Todėl aš nemanau, kad šitas išankstinis nepasitikėjimas yra ir galutinis nepasitikėjimas.
Dėl pavaduotojų. Iš tikrųjų įstatymas numato, kad pavaduotojus siūlo Švietimo ir mokslo komitetas. Čia nėra mano funkcija. Tačiau jeigu galėsiu galbūt ką nors padaryti, jeigu būsiu patvirtintas ir pradėsiu dirbti, kaip komisijos pirmininkas, be abejo, aš su žmonėmis kalbėsiu ir stengsiuosi išsiaiškinti, kokios priežastys jiems neleidžia būti komisijos pirmininko pavaduotojais.
PIRMININKAS. Klausia M. Adomėnas.
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Gerbiamas pretendente, jūs buvote vienas iš dviejų portalo „Alkas.lt“ leidėjų. Gal ir tebesate. Prieš keletą mėnesių šiame portale, kuris šiaip pasižymi pseudomokslinių straipsnių skelbimu, buvo paskelbtas sąrašas „Valstybinės lietuvių kalbos išdavikai“. Jis tebekaba ir dabar. Dabar iš jo skaitau. Čia yra išvardyti Seimo nariai, kurie pasirašė įstatymo projektą, kuriam jūs ir jūsų portalas nepritaria, tokie žmonės kaip G. Kirkilas (aš neskaitau akivaizdesnių), A. Butkevičius, V. Gailius, A. Salamakinas, A. Sysas, S. Skvernelis, V. Sinkevičius, D. Gaižauskas, S. Jakeliūnas, V. Poderys, V. Bakas, G. Burokienė, M. Puidokas, Z. Streikus, V. Vingrienė, V. Simulikas, R. Šarknickas, J. Džiugelis…
PIRMININKAS. Klauskite!
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). …L. Matkevičienė. Taip, paklausiu. Ar manote, kad po to, kai yra skelbiami tokie išdavikų sąrašai, jūs galite objektyviai atstovauti ekspertinei institucijai? Vienas klausimas.
Antras klausimas. Ar „Alkas.lt“ buvo remiamas su R. Karbauskiu susijusiu finansavimo šaltiniu?
A. ANTANAITIS. Ačiū jums už klausimą. Pirmas atsakymas. Aš esu vienas iš dviejų „Alko“ leidėjų, tačiau nesu vyriausiasis redaktorius, o esu tiktai redaktorius, atsakingas už audio- ir video dalį. Mes esame sutarę, jog aš visiškai nesikišu į tekstinę portalo „Alkas“ dalį, o vyriausiasis redaktorius palieka man laisvę dirbti su audio- ir video dalimis. Taigi iš tikrųjų aš nieko negaliu ir nesikišu į tą tekstinę dalį.
Dėl paskelbto lietuvių kalbos išdavikų sąrašo. Išties aš jį pamačiau tada, kai buvo pasakyta ir parašyta, kad aš jį sudariau. Taip, tai buvo mano neapsižiūrėjimas, kažkada galbūt jis ir buvo paskelbtas „Alke“, tačiau ne aš… (Balsai salėje) (Pone Adomėnai, dabar aš šneku.) Ne aš tą sąrašą sudariau. Aš neturėjau galimybės nei jo išimti, nei jį įdėti. Su savo partneriu aš kalbėjau ir prašiau, kad jis būtų išimtas, nes man tokie sąrašai yra nepriimtini. Man buvo pažadėta, kad tas sąrašas bus išimtas. Aš esu tikras, kad šiuo metu, pone Adomėnai, jo jau nėra. Šiuo metu jis dar yra? Na, tada gaila, matyt, mano partneris to vis dėlto nepadarė, bet aš tikrai šito dalyko esu prašęs.
Mano pozicija yra tokia: priešus reikia versti draugais, o ne priešų ieškoti. Bet kokiu atveju aš stengsiuosi su visais rasti bendrą šneką, neversdamas jų priešais. Tokiam sąrašui aš išties nepritariu.
Antras klausimas buvo, jeigu aš neklystu… Jūs antrą klausimą irgi uždavėte? (Balsai salėje) Ai, kas finansuoja? Mano žiniomis, mes negavome jokio finansavimo iš R. Karbauskio ar su R. Karbauskiu siejamų firmų ar struktūrų.
PIRMININKAS. Klausia A. Gumuliauskas
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Aš jūsų paklausiu kaip pretendento į Kalbos komisijos pirmininkus ir kaip Žurnalistų sąjungos viceprezidento. Ypač pastaraisiais metais aš pastebiu žiniasklaidoje, portaluose daug straipsnių, kuriuose pilna klaidų, net pavadinimuose yra gramatinių klaidų, aš jau nekalbu apie skyrybos ženklus ir t. t. Sakykite, koks jūsų požiūris ir jeigu jus išrinks komisijos pirmininku, kokių vis dėlto veiksmų jūs turėtumėte imtis, kad mūsų kalba būtų taisyklinga ir tvarkingai rašoma?
A. ANTANAITIS. Ačiū, profesoriau, jums už klausimą. Aš, kaip žurnalistas, pilietis ir lituanistas, žinoma, taip pat apgailestauju, kad mūsų žurnalistikos kalbos kokybė smunka. Aš žinau priežastis. Būdamas žurnalistikos vidaus virtuvėje, žinodamas žurnalistų darbo apimtis ir skubėjimą, aš iš dalies suprantu, kodėl taip yra.
Kalbos komisija nėra prievaizdas. Kalbos komisija yra kalbos politikos įgyvendintoja. Yra Valstybinė lietuvių kalbos inspekcija, kuri šiuos dalykus turėtų prižiūrėti, prižiūri. Kiek aš žinau ir kiek pats dirbdamas susiduriu su tuo, yra Valstybinės kalbos inspekcijos nuolat teikiamos rekomendacijos žurnalistams, nuolat teikiami klaidų sąrašai, šitas darbas vyksta. Bet, profesoriau, šitas darbas niekada nesibaigs, jis yra be pabaigos, nes kas dirba, klaidų jokiu būdu neišvengia. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia G. Landsbergis.
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiamas pretendente, suprantama, kad visa drama, kuri dabar vyksta aplink naujos komisijos skyrimą, apie jūsų kandidatūrą, yra daugiausia susijusi su trijų lotyniškų raidžių rašymu. Gali susidaryti įspūdis, kad jūsų kandidatūra taip stipriai remiama E. Jovaišos yra todėl, kad jis turėtų savo, sau patogų žmogų, pritariantį jo vertybėms, kitaip tariant, politiškai motyvuotą, politiškai paskirtą, tą, kuris galėtų klausimą, vadinkime, išspręsti jam tinkama ar reikalinga kryptimi. Jūs pabrėžėte, kad apie tris raides nuomonės nesate išsakęs. Aš manau, kad jūs turite puikią progą dabar pasakyti savo nuomonę apie tris raides ir pagrįsti arba paneigti galimas kalbas apie jūsų politinį paskyrimą.
A. ANTANAITIS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų turiu puikią progą, bet aš daugeliu klausimų per savo žurnalistinę praktiką nesu išsakęs savo nuomonės. Tarkime, kad ir apie Garliavos istoriją nesu parengęs nė vienos laidos. Aš norėčiau pabaigti, aš turbūt turiu galimybę atsakyti. Ir apie tris raides aš nesu pasakęs todėl, kad aš, kaip profesionalas, negaliu sau leisti atsakyti nematydamas tyrimų, neturėdamas ekspertų nuomonės, neįsiklausęs ir neišgirdęs visų profesionalų nuomonės. Todėl aš pasakysiu visiškai atvirai.
Šiandien aš neturiu savo nuomonės ir aš manau, jog ir kaip komisijos pirmininkas aš pirmiausia įsiklausysiu į argumentus, surinksiu visus argumentus, iškelsiu visus reikalingus ir įmanomus klausimus ir kai jau turėsiu atsakymus, tuomet susidarysiu savo nuomonę. Aš manau, to, kad man patinka ar nepatinka, tiesiog per maža, kad aš jums pasakyčiau: taip, aš norėčiau, kad tos trys raidės būtų ar ne.
Dėl to, ar komiteto pirmininkui aš esu patogus, ar nepatogus, iš tikrųjų ne man spręsti, mes apie tai nekalbėjome. Jeigu jums susidarė toks įspūdis, tai tas įspūdis susidarė jums.
PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamas pirmininke, man čia taip linksma klausytis. Jūs, kaip žurnalistas, tai tikrai toks geras liežuvis, na, yra žodis „demagogija“, bet tiek to, aš jo nevartosiu.
Yra dabar galiojanti Valstybinės kalbos komisijos išvada, kad „w“ reikia ir galima rašyti pirmajame paso puslapyje. Jūs tapsite komisijos pirmininku, jūs privalėsite įvykdyti šį galiojantį nutarimą. Jam labiausiai trukdo komiteto pirmininkas E. Jovaiša. Kokią bausmę jūs jam pritaikysite už tai, kad jis neleidžia įvykdyti štai šios pagal Konstitucinį Teismą suformuluotos išvados? Tai vienas klausimas.
Antras klausimas. Jūs pasakėte, kad iš priešų bandysite daryti draugus. S. Skvernelis yra paskelbtas jūsų puslapyje kaip priešas. Ar jūs tapsite S. Skvernelio draugu, ar S. Skvernelį paversite savo ir E. Jovaišos draugu?
A. ANTANAITIS. Tai ne demagogija, tai sofistika.
Iš tikrųjų dėl S. Skvernelio. Mes čia susirenkame ne tam, kad taptume vienas kito asmenišku draugu. Kaip ir komisijoje, mes turbūt neieškosime draugysčių prie alaus bokalo.
Kalbėdamas apie draugystę, aš turiu galvoje pozicijų išsiaiškinimą, pozicijų ir nuomonių išklausymą ir kiek įmanoma geresnį jų suderinimą. Aš siekiu, kad mes kalbėtume apie reikalą ir naudą šiuo atveju lietuvių kalbai. Labai norėčiau, kad ir S. Skvernelis, ir A. Kubilius, ir E. Jovaiša, ir A. Antanaitis būtų lietuvių kalbos draugai.
O dėl to, kas mums ir kaip nurodyta, tai į visus jūsų paklausimus bus atsakyta, nežinau, kiek ir kokių dabar ten yra. Bent jau aš, kaip galimas pirmininkas arba kandidatas į pirmininkus, sakau, jeigu būsiu paskirtas, stengsiuosi, kad į visus klausimus būtų atsakyta ekspertų kiek įmanoma plačiau, išsamiau ir kad viskas vyktų pagal įstatymo raidę ir dvasią.
PIRMININKAS. Klausia A. Armonaitė.
A. ARMONAITĖ (LSF). Dėkoju. Aš vis dėlto norėčiau sugrįžti prie klausimo dėl trijų raidžių. Ankstesnės kadencijos Valstybinė kalbos komisija buvo pasakiusi, kad vis dėlto turi būti sudaryta galimybė asmenims, kurie sudaro šeimas su kitos valstybės piliečiais arba yra turėję kitos valstybės pilietybę, rašyti savo pavardę būtent įtraukiant tuos rašmenis. Valstybinė lietuvių kalbos komisija dėl to jau yra pasisakiusi. Dabar mes šiandien šioje tribūnoje iš jūsų girdime, kad jūs dar įsiklausysite į ekspertų kažkokias kitas išvadas, ir matome, kad vis dėlto jūsų vadovaujamas portalas pusę Seimo narių, įskaitant ir gerbiamąjį premjerą, yra įrašęs į kalbos išdavikų sąrašą būtent dėl šito. Ar vis dėlto galite pasakyti, ar jūs pritariate ankstesnės kadencijos VLKK išvadai dėl pavardžių rašybos, ar nepritariate?
A. ANTANAITIS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų dėl to man net ir nebekyla jokių abejonių. Komisija išsakė savo nuomonę ir taip jau yra. Viskas, čia jau klausimo nebėra. Jis jau uždarytas. Taigi dėl to man nereikia nė pritarti, tai jau yra nuspręsta. Jeigu bus naujų paklausimų, tuomet mes ir svarstysime su visais profesionalais. O to, kas buvo, aš jau nebegrįžtu. Dar kartą grįžtu prie priešų sąrašo. Aš išsakiau savo nuomonę, aš nepritariu tokio sąrašo egzistavimui.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia P. Urbšys.
P. URBŠYS (LVŽSF). Gerbiamas kandidate į pirmininkus, vis dėlto situacija yra nevienareikšmė: aštuoni komisijos nariai parašė savo neigiamą nuomonę dėl jūsų, bet jums teks dirbti su jais. Kaip jūs sugebėsite vienaip ar kitaip konsoliduoti visus komisijos narius vienam darbui? Ar jūs įsivaizduojate komisiją kaip tokio vienasmenio asmens ar kolegialaus? Kaip vis dėlto tiems žmonėms jaustis, jeigu jūs būsite patvirtintas, ar jie nepatirs kokių nors neigiamų reakcijų?
A. ANTANAITIS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų aš nekaltinu tų žmonių, kurie pasirašė. Kažkas vis tiek parodė iniciatyvą, kad būtų surinkti tie parašai, ir tie žmonės galbūt (galbūt?) pasidavė. Jokių represijų, jokių neigiamų jausmų dėl tų žmonių aš nepatiriu, nes tie žmonės pasakė savo nuomonę, jeigu jie ją turi ir nepasidavė. Nuomonė, kai yra demokratija, gali būti. Kodėl aš turėčiau dėl jos pykti? Kodėl aš turėčiau pykti dėl kritikos? Kad šita kritika išsakyta asmeniui, kurio jie nepažįsta ir su kuriuo apie darbą nėra kalbėję, tai irgi gali būti mano nuomonė tokia, kad, mano galva, jinai yra per ankstyva. Aš nepažindamas žmogaus kritikos stengiuosi vengti, kaip ir tų trijų raidžių atveju. Jeigu aš neturiu informacijos, tai nerodau savo per daug didelio informuotumo apie reikalą. Taigi pasikalbėsiu, kalbėsiu, bet kokiu atveju komisija yra, reikės su jais dirbti, kalbėsime kuo draugiškiausiai ir kuo konstruktyviausiai. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame komisijos… atsiprašau, pretendentui į komisijos pirmininkus. Klausti laikas baigėsi. Dėkoju.
Ačiū. Prie šio klausimo svarstymo grįšime 21 dieną. (Balsai salėje) Dėl vedimo tvarkos – M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, aš siūlau pratęsti tų klausimų ir atsakymų sesiją… (Šurmulys salėje) Aš tik gal labai trumpai kelis argumentus. Čia gerbiamasis kolega kandidatas turi leidinį, kuris penkis Lietuvos Respublikos premjerus yra pavadinęs valstybinės kalbos išdavikais, maždaug dešimt nepriklausomos Lietuvos Respublikos ministrų pavadinęs išdavikais, Lietuvos Respublikos olimpinį čempioną pavadinęs išdaviku. Aš manau, kad mes turėtume turėti teisę dar pasikalbėti apie tuos dalykus. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Pagal Statutą buvo skirta 15 minučių, manau, kad tikrai buvo produktyvūs klausimai, į visus klausimus atsakyta. Aš manau, kad likusius klausimus galėsite pateikti frakcijose, kai nariai ir pats pretendentas lankysis pas jus.
13.54 val.
Vyriausybės įstatymo Nr. I-464 13, 18, 22, 24, 26, 291, 30, 311, 38, 45, 46 straipsnių pakeitimo, aštuntojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 301 straipsniu pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-973, Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 2, 18, 19, 20, 43 ir 44 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-974 (pateikimo tęsinys)
Tęsiame pagal darbotvarkę. Dar turime šiek tiek laiko, gal paprašysime…
Kitas darbotvarkės klausimas – Vyriausybės įstatymo Nr. I-464 kai kurių straipsnių pakeitimo, aštuntojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 301 straipsniu pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-973. Pranešėjas – V. Bakas. Kartu lydimasis.
V. BAKAS (LVŽSF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, sekundėlę! Iš tiesų teikiami du įstatymų projektai, kurie buvo atmesti pavasario sesijos pabaigoje, bet aš noriu, kad prieš tai, kai jūs apsispręsite, ar po pateikimo pritarta, ar ne, tiesiog įsiklausytumėte, kokią jie reikšmę turi, nes šitie projektai reiškia viešojo sektoriaus pertvarkas. Ar mes šiandien atveriame kelią valstybės tarnybos pertvarkai, ar mes ir toliau laikysime visą viešąjį sektorių ir valstybės tarnybą kaip tokį balzamuotą monolitą? Iš tikrųjų, matyt, kiekviena partija savo programoje rinkėjams rašė apie tai, kad siekiame sukurti efektyvią, profesionalią valstybės tarnybą. Visi ir visuomenė tarsi sutarėme, kad reikia naujos valstybės tarnybos kokybės, reikia sprendimų, kurie supaprastintų teisėkūros procedūras, reikia sprendimų, kurie labiau motyvuotų sąžiningai ir profesionaliai dirbančius valstybės tarnautojus, nes mes pralaimime konkurenciją su viešuoju sektoriumi, reikia sprendimų, kad valstybės tarnybą rinktųsi tikrai lojalūs ir turintys patirties, idėjų, reikiamą išsilavinimą žmonės.
Štai gal trumpai norėčiau pristatyti, ką siekiama išspręsti šitais projektais. Pirma, nustatyti ministerijų kanclerių kadencijas. Kaip žinote, mes nustatėme kadencijas švietimo įstaigoms, nustatėme biudžetinėms įstaigoms, bet kažkodėl, kai jau priartėjome prie elito, valstybės tarnybos, staiga kažkaip nusprendėme padaryti išimtį ir skirti kanclerius iki gyvos galvos. Aš nenoriu pasakyti, kad kancleriai blogai dirba ir panašiai. Kaip tik dirba gerai, bet šiandien tokia situacija tiesiog neatitinka realijų. Žmonės turi turėti galimybę tobulėti, turėti galimybę rotuotis ir turėti galimybę galų gale kartais išeiti iš komforto zonos. Pagaliau tai būtų teisinga dėl kitų vadovų, kuriems mes nustatėme kadencijas.
Antra, parlamentinė kontrolė. Iš tiesų teikiamais projektais siūlome numatyti, kad Seimo nariai galėtų teikti paklausimus ir atlikti parlamentinę kontrolę ne tik ministerijų, Vyriausybės, bet ir valstybės įmonių, biudžetinių įstaigų.
Trečia, kolegijos. Iš tiesų mūsų uždavinys vis tiek į valstybės institucijų valdymą įtraukti kuo daugiau visuomenę, padaryti jį skaidrų. Jeigu matėte, tiek urėdijos, tiek „Lietuvos geležinkeliai“ iki šiol, toks įspūdis, kad buvo neprieinami ne tik kontroliuojantiems ministrams, bet ir Seimo komitetų vadovams ir nariams. Nekalbu jau apie visuomenės kokį nors dalyvavimą.
Trečia… tiksliau, ketvirta, paramos funkcijų centralizavimas. Sunkus teiginys, bet aš jums kaip pavyzdį noriu pateikti. Štai šiandien mes kalbame apie efektyvias IT sistemas, t. y. IT funkcijų konsolidavimą, turime 90, mano žiniomis, subjektų, kurie valdo visokius serverius ir teikia IT paslaugas, mes išleidžiama krūvas pinigų tai funkcijai aptarnauti, nes į 90 centriukų. Iš tiesų tokia situacija netenka tiek nacionalinio saugumo požiūriu… (Aš turiu laiko?) (Balsai salėje) (Aš užbaigsiu, jeigu galima, nes…)
Pagaliau galbūt paskutinis – geopolitinis aspektas. Šiandien geopolitinis. Apskritai teisėkūros procedūros, šiandien teisėkūros procedūros sudėliotos taip, kad, ir turint geriausią Seime, pavyzdžiui, idėją, per visokias derinimo procedūras ministerijose, įstaigose geriausia idėja gali būti sužlugdyta, nes visi turi sutarti. Aš manau, kad mes sutarimo galime ieškoti Seime ir diskutuoti dėl politinių sprendimų Seime, todėl tas procedūras reikia supaprastinti, o kai kalbame apie ypač svarbius įstatymus, kuriuos reikia greitai parengti, susijusius su nacionalinio saugumo dalykais, tai apskritai tokios derinimo procedūros yra net nesuderinamos su nacionalinio saugumo interesais.
Gerbiamieji kolegos, aš labai prašau pritarti po pateikimo šiam projektui. Gal kam jis nepatiks, kokios nors detalės, diskutuokime komitetuose svarstymo stadijoje, bet šitų sprendimų šiandien valstybei reikia. Ačiū jums.
PIRMININKAS. Per šoninį mikrofoną – M. Majauskas. Prašom.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji, aš tik dėl vedimo tvarkos. Norėjau atkreipti dėmesį, kad 14 val. (daug kolegų yra išėję, nes komitetai renkasi) išvadų rengėjai renkasi. Ar nebūtų galima pratęsti klausimo svarstymo po pietų, nes iš tikrųjų turime išeiti ir daryti kitus darbus, kuriuos susiplanavome? Šiek tiek keistai atrodo: jeigu pratęsiame posėdį, tada turime atšaukti visus kitus susitikimus.
PIRMININKAS. Teisinga pastaba. Matau, ir pats pranešėjas pritaria šiam pasiūlymui. Bendru sutarimu galime sutarti, kad renkamės šiuo klausimu ir pirmiausia jį pradėsime svarstyti po pietų.
Kviečiu registruotis.
Užsiregistravo 74 Seimo nariai. Rytinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: LLRA-KŠSF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos-Krikščioniškų šeimų sąjungos frakcija; LSDDF – Lietuvos socialdemokratų darbo frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.