Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijai El. paštas post@socmin.lt Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybai prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos El. paštas info@vaikoteises.lt Lietuvos policijos departamentui prie Vidaus reikalų ministerijos El. paštas info@policija.lt

ANTIKORUPCINIO VERTINIMO IŠVADA

Dėl pranešimo apie galimą vaiko teisių pažeidimą nagrinėjimo, vaiko situacijos vertinimo ir vaiko laikinosios priežiūros ar paėmimo iš jo tėvų ar kitų vaiko atstovų organizavimo

2020 m. kovo 24 d. Nr. 4-01-2373

Vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo 8 straipsnio nuostatomis ir atsižvelgdami į šios srities visuomeninę reikšmę, vertinamų procedūrų svarbą, jautrumą ir aktualumą, savo iniciatyva atlikome teisės aktų1 1. Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo Nr. I-1234 (toliau – Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymas) trečiasis ir penktasis skirsniai. 2. Lietuvos Respublikos apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo Nr. XI-1425 (toliau – Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymas) 7 ir 9 straipsniai. 3. Pranešimų apie galimus vaiko teisių pažeidimus registravimo, informavimo ir nagrinėjimo tvarka, patvirtinta Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2018 m. birželio 29 d. įsakymą Nr. BV-95, (toliau – Pranešimų apie galimus vaiko teisių pažeidimus nagrinėjimo tvarka). 4. Policijos pareigūnų reagavimo į pranešimus apie smurtą artimoje aplinkoje, teismo sprendimo dėl laikinųjų smurtą patyrusio asmens apsaugos užtikrinimo priemonių skyrimo vykdymo ir šio sprendimo vykdymo kontrolės tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos policijos generalinio komisaro 2018 m. liepos 2 d. įsakymu Nr. 5-V-611, (toliau – Policijos pareigūnų reagavimo į pranešimus apie smurtą artimoje aplinkoje tvarka). 5. Vaiko situacijos vertinimo tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2019 m. gruodžio 30 d. įsakymu Nr. A1-803, (toliau – Vaiko situacijos vertinimo tvarka). 6. Vaiko laikinosios priežiūros tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2019 m. gruodžio 20 d. įsakymu Nr. A1-794, (toliau – Vaiko laikinosios priežiūros tvarka). , reglamentuojančių pranešimo apie galimą vaiko teisių pažeidimą nagrinėjimo, vaiko situacijos vertinimo ir vaiko laikinosios priežiūros ar paėmimo iš jo tėvų ar kitų vaiko atstovų organizavimą, antikorupcinį vertinimą.

Atlikus antikorupcinį vertinimą nustatyta, kad teisinis reguliavimas pakankamai išsamiai nustato pranešimo apie galimą vaiko teisių pažeidimą (toliau – pranešimas) nagrinėjimo procesą: pareigos pranešti apie vaiko teisių pažeidimą, institucijų veiksmų gavus pranešimą, reagavimo į pranešimą apie galimą vaikų teisių pažeidimą, vaiko situacijos vertinimo, vaiko laikinosios priežiūros ir vaiko paėmimo iš jo tėvų ar kitų vaiko atstovų pagal įstatymą (toliau – atstovai pagal įstatymą) įgyvendinimą. Nors įvertintas teisinis reguliavimas nesudaro tiesioginių sąlygų korupcijai atsirasti, tačiau siekdami didinti teisinio reguliavimo aiškumą pranešimo nagrinėjimo, vaiko situacijos vertinimo ir vaiko laikinosios priežiūros ar paėmimo iš jo atstovų pagal įstatymą organizavimo procese ir šiame procese dalyvaujančių valstybės ir savivaldybės institucijų darbuotojų veiksmų ir priimamų sprendimų objektyvumą ir skaidrumą, siūlome apsvarstyti galimybę peržiūrėti šias nuostatas ir apsvarstyti pateiktus pasiūlymus:

I. Dėl reagavimo į pranešimą ir jo nagrinėjimo

1. Pagal teisinį reguliavimą2 Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 36 straipsnio 1 dalis, Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 4, 7.1 punktai, Pranešimų apie galimus vaiko teisių pažeidimus nagrinėjimo tvarkos 6 punktas. Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba ar jos įgaliotas teritorinis skyrius (toliau – Tarnyba), gavusi pranešimą, kuo skubiau, tačiau ne vėliau kaip per 3 darbo dienas nuo pranešimo gavimo dienos, pradeda nagrinėti pranešimą ir susitinka su vaiku. Jeigu nenustatoma vaiko teisių pažeidimų ir pavojaus vaiko fiziniam ar psichiniam saugumui, sveikatai ar gyvybei, priimamas sprendimas baigti pranešimo nagrinėjimą, pildant Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 1 priedą3 Informacija apie gautą pranešimą apie galimą vaiko pažeidimą. (toliau – 1 priedas). Teisinis reguliavimas nenustato sprendimo baigti pranešimo nagrinėjimą priėmimo terminų, kai yra baigiama atlikti nustatytus privalomus veiksmus4 Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 36 straipsnio 1 dalyje nurodytus veiksmus pradeda atlikti pranešimo gavimo dieną ir užbaigia visus veiksmus ne vėliau kaip per 3 darbo dienas. , taip pat nėra aišku, ar visi pranešimo nagrinėjime dalyvaujantys asmenys5 Pagal poreikį dalyvaujantys psichologai, pasirašo 1 priedą, kas priima sprendimą baigti pranešimo nagrinėjimą bei vykdo priimto sprendimo kontrolę, kokia yra šio sprendimo apskundimo tvarka. Taip pat neaišku, ar apie sprendimą baigti pranešimo nagrinėjimą informuojami pranešimą pateikę asmenys ar įstaigos, organizacijos. Neaiškus teisinis reguliavimas suteikia galimybę pranešimą nagrinėjančiam asmeniui baigti pranešimo nagrinėjimą, užkertant kelią tolimesnei pranešimo nagrinėjimo eigai6 Vaiko situacijos vertinimo atlikimui bei būtinybei vertinti pagalbos vaikui ir (ar) šeimai arba vaiko apsaugos poreikiams nustatymui. , tai laikytina korupcijos rizikos veiksniu. Siekdami išvengti nesąžiningo darbuotojo piktnaudžiavimo, nuslepiant galimai padarytą vaiko teisų pažeidimą, ir priimamo sprendimo skaidrumo, siūlome aiškiau ir detaliau reglamentuoti pranešimo nagrinėjimo ir sprendimo baigti pranešimo nagrinėjimą apskundimo tvarką.

2. Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 36 straipsnio 1 dalyje ir Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 4 punkte nustatyta, kad Tarnyba, nagrinėdama pranešimą susitinka su vaiku, užsitikrindama galimybę pabendrauti su juo be apribojimų, jeigu yra poreikis, – nedalyvaujant vaiko atstovams pagal įstatymą, atsižvelgusi į vaiko amžių ir brandą išklauso vaiką jam priimtinu būdu apie galimą jo teisių pažeidimą. Pagal poreikį įvertina vaiko gyvenamąją ir (ar) socialinę aplinką bei vaiko santykius su jo atstovais pagal įstatymą. Jeigu yra įtarimų, kad vaikas patyrė smurtą, ar jeigu vaikas turi specialiųjų poreikių, raidos ir (ar) kitokių sutrikimų, jis pagal poreikį turi būti išklausytas psichologo. Nustatytas teisinis reguliavimas svarstytinas keliais aspektais:

2.1. Iš teisinio reguliavimo nėra aišku, ar pirminėje pranešimo nagrinėjimo stadijoje renkant informaciją apie galimai padarytą vaiko teisių pažeidimą ir bendraujant su vaiku, tam tikrais atvejais be pašalinių asmenų, yra naudojamos mobiliosios vaizdo ir (ar) garso priemonės, kurios, esant neaiškiai ir ginčytinai situacijai, suteiktų galimybę objektyviai įvertinti priimamų sprendimų dėl vaiko teisių pažeidimo buvimo ar nebuvimo. Atsižvelgdami į tai, kad pirminės informacijos rinkimas ir šios informacijos fiksavimas turi didelę įtaką tolimesniems sprendimams dėl vaiko teisių pažeidimų užtikrinimo, siūlome apsvarstyti galimybę visais atvejais naudoti mobiliąsias garso ir vaizdo priemones bendraujant su vaiku.

2.2. Taip pat teisinis reguliavimas suteikia per plačią diskrecijos teisę Tarnybai ar pranešimą nagrinėjančiam darbuotojui spręsti dėl kitų asmenų ar specialistų dalyvavimo apklausiant vaikus apie galimai padarytą vaiko teisių pažeidimą. Kyla klausimas, ar specialisto dalyvavimo poreikio nustatymas priklauso nuo tam tikroje savivaldybėje žmogiškųjų išteklių (ne)buvimo, ar nuo kitų aplinkybių. Taip pat neaišku, kokiais atvejais nustatomas poreikis įvertinti ar nevertinti vaiko gyvenamąją ir (ar) socialinę aplinką bei vaiko santykius su jo atstovais pagal įstatymą7 Išskyrus atvejį, nurodytą Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 8 punkte, kai pranešimas gautas, kad galimas vaiko teisių pažeidimas ugdymo ar kitoje įstaigoje, organizacijoje. . Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo ir skaidraus pranešimo nagrinėjimo proceso, siūlome detalizuoti pranešimą nagrinėjančio darbuotojo veiksmus, nustatant specialisto dalyvavimo vaiko apklausoje ir aplinkos vertinimo poreikį.

3. Pagal teisinį reguliavimą8 Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 2.4 punktas. laikinas saugios aplinkos vaikui užtikrinimas yra vaiko laikinas apgyvendinimas jam saugioje aplinkoje dėl kylančio realaus ir tiesioginio pavojaus vaiko fiziniam ir (ar) psichiniam saugumui, sveikatai ar gyvybei iki vaiko situacijos vertinimo. Teisinis reguliavimas9 Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 42 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad jeigu šio įstatymo 36 straipsnio 4 dalyje ir 363 straipsnio 1 dalies 2 punkte nustatytais pagrindais vaikas, paimtas iš jam nesaugios aplinkos, negali būti perduotas jo tėvams ar kitiems vaiko atstovams pagal įstatymą, jis laikinai apgyvendinamas saugioje aplinkoje Civilinio kodekso 3.264 straipsnio 5 dalyje nustatyta prioriteto tvarka. nustato galimybę laikinai apgyvendinti vaiką, kai šis paimamas iš nesaugios aplinkos, prioriteto tvarka pas giminaičius, su vaiku emociniais ryšiais susijusius asmenis ar kitų vaiko atstovų pagal įstatymą nurodytus asmenis, galinčius laikinai prižiūrėti vaiką, tik atlikus vaiko situacijos vertinimą ir nustačius vaikui apsaugos poreikį. Todėl iš teisinio reguliavimo nėra aišku, ar Tarnybos darbuotojas, gavęs pranešimą, atvykęs į vaiko buvimo vietą ir paėmęs vaiką iš nesaugios aplinkos10 Kai nėra LR CK 3.254 straipsnio nustatytų pagrindų. , iki vaiko situacijos vertinimo imasi visų būtinų veiksmų nustatyti vaiko giminaičius, su vaiku emociniais ryšiais susijusius asmenis ar kitų vaiko atstovų pagal įstatymą nurodytus asmenis, kuriems gali perduoti laikinai prižiūrėti vaiką, ir šiems asmenims atsisakius paimti vaiką, tik tada perduoda budintiems globotojams, šeimynoms ir t.t. Neaiškus teisinis reguliavimas suteikia galimybę nesąžiningam Tarnybos darbuotojui pasielgti savo nuožiūra sprendžiant klausimą dėl paimto iš nesaugios aplinkos vaiko perdavimo laikinai priežiūrai iki bus atliktas vaiko situacijos vertinimas, tai laikytina korupcijos rizikos veiksniu. Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo ir galimybės piktnaudžiauti panaikinimo, siūlome detaliai nustatyti paimto vaiko perdavimo procesą iki vaiko situacijos vertinimo atlikimo ir vaiko apsaugos poreikio nustatymo proceso, kuomet detaliai nustatoma vaiko perdavimo eiga.

4. Pranešimų apie galimus vaiko teisių pažeidimus nagrinėjimo tvarka reglamentuoja specialistų veiksmus gavus pranešimą, jo registravimo, informacijos perdavimo, nagrinėjimo etapus bei procedūras. Atkreipiame dėmesį į tai, kad šios tvarkos nuostatos yra nesuderintos su galiojančiu teisiniu reguliavimu11 Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo trečiojo skirsnio ir Vaiko situacijos vertinimo tvarkos nuostatai. ir yra nepakeistos, todėl neaišku, ar jos yra aktualios Tarnybos specialistams atliekant veiksmus gavus pranešimą, jį registruojant ir nagrinėjant. Pažymėtina, kad ši tvarka nustato ne tik darbuotojų veiksmus atliekant pranešimo registravimo ir nagrinėjimo procedūrą, bet ir vaiko paėmimo, vaiko laikinojo apgyvendinimo ir grąžinimo šeimai procedūras, todėl yra svarbus nuoseklus, aiškus ir skaidrus teisinis reguliavimas. Pažymėtina, kad teisinis reguliavimas nenustato darbuotojų atliekamų veiksmų kontrolės mechanizmo. Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo, siūlome nustatyti aiškų ir nuoseklų darbuotojų veiksmų eigą ir jų kontrolę pagal galiojantį teisinį reguliavimą.

5. Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 7 ir 9 straipsniuose nustatyta, kad policijos pareigūnai nedelsdami, bet ne vėliau kaip kitą darbo dieną, praneša Tarnybai apie gautą pranešimą dėl smurto artimoje aplinkoje, jeigu smurtą patyręs asmuo yra vaikas (vaikas, prieš kurį panaudotas smurtas, vaikas, gyvenantis ar buvęs įvykio metu aplinkoje, kurioje buvo smurtauta) arba smurtautojas yra nepilnametis. Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 36 straipsnio 3 dalis nustato, kad policijos pareigūnai, turintys darbo su nepilnamečiais kompetenciją, įvykio vietoje nustatę vaiko buvimą jam nesaugioje aplinkoje, privalo nedelsdami imtis veiksmų vaiko fiziniam ar psichiniam saugumui užtikrinti ir apie įvykį nedelsdami informuoti Tarnybą. Teisinis reguliavimas policijos pareigūnams suteikia galimybę kitą dieną pranešti Tarnybai apie gautą pranešimą dėl smurto artimoje aplinkoje, jeigu smurtą patyręs asmuo yra vaikas, todėl siūlome suderinti šių įstatymų nuostatas.

6. Policijos pareigūnų reagavimo į pranešimus apie smurtą artimoje aplinkoje tvarkai pastabų ir pasiūlymų neturime.

II. Dėl vaiko situacijos vertinimo

1. Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 36 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Tarnyba, nustačiusi būtinybę dėl kylančio realaus ir tiesioginio pavojaus vaiko fiziniam ar psichiniam saugumui, sveikatai ar gyvybei, skubiai paima vaiką iš jam nesaugios aplinkos, prireikus pasitelkdama policijos pareigūnus, bei imasi veiksmų dėl vaiko perdavimo vaiko atstovui (-ams) pagal įstatymą ir (ar) atlieka vaiko situacijos vertinimą. Iš teisinio reguliavimo neaišku, kokiais atvejais ir tvarka Tarnyba paėmusi vaiką iš jam nesaugios aplinkos imasi veiksmų perduoti vaiką jo atstovams pagal įstatymą ir atlieka vaiko situacijos vertinimą, o kada tik imasi veiksmų perduoti vaiką jo atstovams pagal įstatymą ir neatlieka vaiko situacijos vertinimo. Siūlome šią nuostatą detalizuoti šio įstatymo įgyvendinamajame teisės akte.

2. Teisinis reguliavimas12 Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 361 straipsnio 5 dalis ir Pranešimų apie galimus vaiko teisių pažeidimus nagrinėjimo tvarkos 12 punktas. nustato, kad Tarnyba, atlikdama vaiko situacijos vertinimą, gali daryti garso ir vaizdo įrašus. Teisinis reguliavimas nedetalizuoja, kokiais atvejais vaiko situacijos vertinimas fiksuojamas garso ir vaizdo priemonėmis. Siekdami aiškaus teisinio reguliavimo, siūlome nustatyti, kada naudojamos garso ir vaizdo priemonės ir koks jų saugojimo prie Vaiko situacijos vertinimo anketos13 Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 2 priedas. terminas.

3. Teisinis reguliavimas14 Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 361 straipsnio 1 dalis ir Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 22 punktas. nustato, kad Tarnyba gali nustatyti būtinybę vertinti pagalbos vaikui ir (ar) šeimai poreikį arba vaiko apsaugos poreikį, kurie nustatomi atliekant vaiko situacijos vertinimą pagal nustatytus rizikos veiksnius, tai yra kriterijus15 Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 29 ir 30 punkte nustatytus kriterijus. . Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 23 punkte nustatyta, kad jei, vertindama vaiko situaciją, Tarnyba nenustato būtinybės vertinti pagalbos vaikui ir (ar) šeimai poreikį ar vaiko apsaugos poreikį, ji baigia vaiko situacijos vertinimą. Tos pačios tvarkos 7.3 punkte nustatyta, kad vaiko situacijos vertinimas atliekamas nustačius vaiko teisių pažeidimą. Iš teisinio reguliavimo neaišku, kokiais atvejais nenustatoma būtinybė vertinti pagalbos vaikui ir (ar) šeimai poreikį ar vaiko apsaugos poreikį, kai vaiko teisių pažeidimas buvo nustatytas. Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo, siūlome detalizuoti atvejus, kai nenustatoma būtinybė vertinti pagalbos vaikui ir (ar) šeimai poreikį ar vaiko apsaugos poreikį.

4. Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 25 punkte nustatyta, kad atlikus vaiko situacijos vertinimą, vaiko atstovai pagal įstatymą pasirašytinai supažindinami su užpildyta ir užregistruota Vaiko situacijos vertinimo anketa16 Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 2 priedas. . Vaiko atstovai pagal įstatymą gali pateikti nuomonę dėl Vaiko situacijos vertinimo anketoje (ne)nurodytų galimo vaiko teisių pažeidimo aplinkybių ir (ar) siūlyti pašalinti klaidingai Vaiko situacijos vertinimo anketoje nurodytus asmens duomenis. Jei vaiko atstovai pagal įstatymą nesutinka su atliktu vaiko situacijos vertinimu ir jame nurodytais sprendimais, jie gali pateikti atskirą nuomonę, surašytą laisva forma, kuri pridedama prie užpildytos Vaiko situacijos vertinimo anketos. Iš teisinio reguliavimo nėra aišku, kokia pateiktos nuomonės ar atskiros nuomonės nagrinėjimo eiga, taip pat neaišku, ar Vaiko situacijos vertinimo anketoje Tarnybos priimti sprendimai yra skundžiami, jeigu taip, tai kokia tvarka. Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo, siūlome detalizuoti pateiktos nuomonės ar atskiros nuomonės nagrinėjimo eigą ir Vaiko situacijos vertinimo anketoje priimtų sprendimų apskundimo tvarką.

5. Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 28 punkte nustatyta, kad specialiųjų poreikių, raidos ir (ar) kitokių sutrikimų turinčio vaiko situacijos vertinimo metu Tarnyba, atliekanti šio vaiko situacijos vertinimą, informavusi vaiko atstovus pagal įstatymą, turi teisę į vaiko situacijos vertinimą įtraukti specialistus (psichologus, specialiuosius pedagogus ar kt. specialistus), kurie turi atitinkamų žinių ir kompetencijų, galinčių padėti išklausyti vaiką ir nustatyti aplinkybes, turinčias reikšmės vaiko situacijos vertinimui. Teisinis reguliavimas suteikia galimybę ne visais atvejais užtikrinti specialisto dalyvavimą atliekant vaiko situacijos vertinimą, todėl atsiranda galimybė vaiko situaciją vertinančiam darbuotojui galimai neobjektyviai ir nesąžiningai įvertinti specialiųjų poreikių, raidos ir (ar) kitokių sutrikimų turinčio vaiko situaciją, nuo kurios įvertinimo priklauso, ar bus nustatyta būtinybė vertinti pagalbos vaikui ir (ar) šeimai arba vaiko apsaugos poreikius. Taip pat galima situacija, kai darbuotojas nori greičiau arba nustatytu laiku (per 5 darbo dienas) užbaigti vaiko situacijos vertinimo procesą, tačiau tuo metu tam tikroje savivaldybėje neranda reikalingų specialistų, galinčių padėti išklausyti vaiką ir nustatyti aplinkybes, turinčias reikšmės vaiko situacijos vertinimui, arba nori galimai nukreipti šio proceso eigą ,,sau ar kitiems reikiama kryptimi“, neįtraukia minėtų specialistų į vaiko situacijos vertinimą. Siekdami objektyvaus, visapusiško ir skaidraus vaiko situacijos vertinimo atlikimo, siūlome tikslinti teisinį reguliavimą ir apsvarstyti galimybę visais atvejais kviesti minėtiems vaikams specialistus ir, jei tuo metu, kai jų reikia, nerandama, atidėti arba pakartoti pokalbį su vaiku, nesuteikiant galimybės darbuotojams piktnaudžiauti, arba nustatyti, kokiais atvejais tokie specialistai nekviečiami.

6. Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 31 punkte nustatyta, kad vertinant vaiko situaciją, padidėjusios arba didelės rizikos veiksnys, lemiantis vaiko apsaugos poreikio nustatymą, yra bent vienos iš šiame punkte nustatytų sąlygų atitikimas. Viena iš nustatytų sąlygų17 Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 31.7 punktas. , kuri lemia vaiko apsaugos poreikio nustatymą, yra ,,vaiko atstovai pagal įstatymą yra apsvaigę nuo alkoholio...“. Kyla klausimas, ar pakanka nežymaus ar lengvo apsvaigimo tam, kad 30 punkte nustatytas bet koks rizikos veiksnys18 Pavyzdžiui, rizikos veiksnys bus laikomas padidėjusiu, kai vaiko elgesys kelia realų pavojų jo fiziniam ar psichiniam saugumui, sveikatai ar gyvybei arba pavojų, galintį sukelti reikšmingą žalą jo sveikatai ir (ar) realų pavojų aplinkiniams, o vaiko atstovai pagal įstatymą nesiima jokių veiksmų, nemato ir (ar) neįvertina tokio pavojaus ar žalos, arba autodestruktyvus vaiko elgesys (savižala, psichoaktyvių medžiagų vartojimas ir kt.), kurio jo atstovai pagal įstatymą negali suvaldyti. būtų traktuojamas kaip padidėjusios arba didelės rizikos veiksnys. Taip pat iš teisinio reguliavimo neaišku, kokią įtaką turi šiame punkte padidėjusios ar didelės rizikos veiksniai lyginant su 30 punkte nustatytais rizikos veiksniais, nustatant vaiko apsaugos poreikį ar atliekant tolimesnius veiksmus šį poreikį nustačius. Atsižvelgdami į tai, kad vaiko paėmimą iš jo atstovo (-ų) pagal įstatymą lemia rizikos veiksniai, pagal kuriuos nustatomas vaiko apsaugos poreikis, todėl siekdami teisinio reguliavimo aiškumo ir priimamų sprendimų skaidrumo, siūlome atskleisti, kaip nustatyti rizikos ir padidėjusios ar didelės rizikos veiksniai įtakoja vaiko apsaugos poreikio nustatymui.

III. Dėl vaiko laikinosios priežiūros pratęsimo, pakeitimo ir nutraukimo

1. Vaiko laikinosios priežiūros tvarkos 15 punktas nustato, kad jei vaiko atstovai pagal įstatymą nenurodo ar negali nurodyti vaiko giminaičių, su vaiku emociniais ryšiais susijusių ar kitų asmenų, galinčių laikinai prižiūrėti vaiką, arba vaiko atstovui (- ams) pagal įstatymą nepavyksta sutarti dėl vaiko laikinosios priežiūros su jų nurodytais asmenimis, arba Tarnyba įvertina, kad toks asmuo negali užtikrinti vaikui saugios aplinkos, o vaiko atstovai pagal įstatymą negali ar nenori nurodyti kito asmens, galinčio laikinai prižiūrėti vaiką, Tarnyba vaiko laikinąją priežiūrą organizuoja, jį apgyvendinę kartu su jo atstovu (- ais) pagal įstatymą, kurie (kuris) nekelia realaus pavojaus vaiko fiziniam ar psichiniam saugumui, sveikatai ar gyvybei socialinę priežiūrą teikiančioje socialinių paslaugų įstaigoje. Teisinis reguliavimas svarstytinas keliais aspektais:

1.1.Tuo atveju, kai vaiko atstovai pagal įstatymą nenurodo ar negali nurodyti (pavyzdžiui, dėl stipraus neblaivumo) vaiko giminaičių, su vaiku emociniais ryšiais susijusių ar kitų asmenų, galinčių laikinai prižiūrėti vaiką, tačiau vaikas nori pas giminaitį (- čius), su vaiku emociniais ryšiais susijusį ar kitus asmenis, galinčius ir norinčius laikinai prižiūrėti vaiką, kyla klausimas, kaip užtikrinama laikinoji priežiūra tokiu atveju ir kokie atliekami veiksmai Tarnybos darbuotojo. Siekdami užtikrinti vaiko interesus ir neatlikti formaliai laikinosios priežiūros procedūros, siūlome apsvarstyti galimybę nustatyti pareigą darbuotojui nustatyti vaiko nurodytus giminaičius, su vaiku emociniais ryšiais susijusius ar kitus asmenis ir gavus jų sutikimą, perduoti vaiką jiems laikinai prižiūrėti, patikrinus, kad jie nekelia realaus pavojaus vaiko fiziniam ar psichiniam saugumui, sveikatai ar gyvybei.

1.2. Tuo atveju, kai vaiko atstovai pagal įstatymą nenurodo ar negali nurodyti asmens, galinčio laikinai prižiūrėti vaiką arba su juo nesusitaria, tačiau galintis prižiūrėti vaiką asmuo (pvz., močiutė, krikšto tėvai ar vienas iš jų ir t.t.) pats pareiškia norą prižiūrėti vaiką, kyla klausimas, kaip būtų organizuojama vaiko laikinoji priežiūra. Siekdami užtikrinti visas galimybes, kad vaikas būtų perduotas jam žinomiems ir su juo emociniais ryšiais susijusiems asmenims, o ne į socialinę priežiūrą teikiančią socialinių paslaugų įstaigą, siūlome apsvarstyti galimybę leisti laikinai prižiūrėti vaiką tokiems asmenims, patikrinus, kad jie nekelia realaus pavojaus vaiko fiziniam ar psichiniam saugumui, sveikatai ar gyvybei.

2. Teisinis reguliavimas19 Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 364 straipsnio 6 dalis ir Vaiko laikinosios priežiūros tvarkos 31.1 punktas. nustato galimybę pagal poreikį pratęsti iki 30 dienų vaiko laikinosios priežiūros priemonės taikymą, tačiau nedetalizuoja aplinkybių, kurioms esant gali būti pratęsiamas vaiko laikinosios priežiūros priemonės taikymas. Teisinis reguliavimas suteikia galimybę Tarnybos darbuotojui savo nuožiūra spręsti, kokiam terminui (vienai savaitei ar ilgiau) pratęsti vaiko laikinosios priežiūros priemonės taikymą. Siekdami skaidraus sprendimo priėmimo, siūlome nustatyti atvejus, kuriems esant pratęsiamas vaiko laikinosios priežiūros priemonės taikymas, ir nuo kokių priežasčių priklauso pratęsiamo termino trukmė.

3. Vaiko laikinosios priežiūros tvarkos 35 punktas nustato galimybę vaiko laikinąją priežiūrą socialinę priežiūrą teikiančioje socialinių paslaugų įstaigoje pakeisti į vaiko laikinąją priežiūrą vaiko ir vaiko atstovų pagal įstatymą gyvenamojoje vietoje ar asmens, galinčio prižiūrėti vaiką, gyvenamojoje vietoje. Pažymėtina, kad Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 364 straipsnio 6 dalyje nustatoma galimybė keisti tik vaiko laikinąją priežiūrą vaiko ir vaiko atstovų pagal įstatymą gyvenamojoje vietoje ar asmens, galinčio prižiūrėti vaiką, gyvenamojoje vietoje į vaiko laikinąją priežiūrą socialinę priežiūrą teikiančioje socialinių paslaugų įstaigoje, o ne atvirkščiai. Taip pat nėra aiški laikinosios priežiūros priemonės keitimo tvarka, todėl siūlome suderinti nuostatas su aukštesnės galios teisiniu reguliavimu ir nustatyti detalesnę laikinosios priežiūros priemonės keitimo tvarką.

4. Vaiko laikinosios priežiūros tvarkos 42 punkte nustatyta, kad nutraukus vaiko laikinosios priežiūros taikymą, kai buvo nustatytas vaiko apsaugos poreikis, Tarnyba organizuoja vaiko perdavimą jo vaiko atstovui (- ams) pagal įstatymą. Teisinis reguliavimas suteikia galimybę visais atvejais vaiką perduoti atstovui (-ams) pagal įstatymą nutraukus vaiko laikinosios priežiūros taikymą, kai buvo nustatytas vaiko apsaugos poreikis, nors išlieka realus pavojus vaiko fiziniam ir psichiniam saugumui, sveikatai ar gyvybei šeimoje ir inicijuojami laikinosios vaiko globos (rūpybos) ar vaiko globos (rūpybos) nustatymo procesai. Siūlome tikslinti teisinį reguliavimą ir nustatyti vaiko laikinosios priežiūros nutraukimo pagrindą, kuriam esant vaikas perduodamas jo atstovui (-ams) pagal įstatymą.

IV. Dėl vaiko paėmimo iš jo atstovų pagal įstatymą

1. Vaiko situacijos vertinimo tvarkos 41 punktas nustato atvejus, kuriems esant taikomas vaiko paėmimas iš jo atstovų pagal įstatymą, nustačius vaiko apsaugos poreikį. Pažymime, kad žemesnės galios teisės akte nustatyti atvejai neatitinka aukštesnės galios teisės akte20 Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 365 straipsnio 1 dalis. nustatytų atvejų.

Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatyme Nr. XI-2220 ir Teisės aktų projektų rengimo rekomendacijose21 Teisės aktų projektų rengimo rekomendacijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos teisingumo ministro 2013 m. gruodžio 23 d. įsakymu Nr. 1R-298 (toliau – Teisės aktų projektų rengimo rekomendacijos). yra nustatyti teisės akto projekto rengimo reikalavimai, kurių privalo laikytis teisės akto projekto rengėjas. Pagal šias nuostatas teisės akto projekto rengėjas privalo laikytis nustatytų teisėkūros principų, vienas iš kurių yra aiškumo principas, reiškiantis, kad nustatytas teisinis reguliavimas turi būti logiškas, nuoseklus, suprantamas, tikslus, aiškus ir nedviprasmiškas. Teisės akte turi būti aiškiai ir nedviprasmiškai apibrėžiamos asmenų, kuriems taikomas teisės aktas, teisės ir pareigos. Įgyvendinamieji teisės aktai turi nustatyti teisės aktų nuostatų, kurias įgyvendina, įgyvendinimo ir taikymo tvarką22 Teisės aktų projektų rengimo rekomendacijų 6.6 ir 9 punktai. .

Atsižvelgdami į tai, kas išdėstyta, ir siekdami aiškaus ir skaidraus teisinio reguliavimo, manome, kad žemesnės galios teisės aktas negali nustatyti naujo pobūdžio elgesio taisyklių, nei aukštesnės galios teisės akte nustatyta, tačiau privalo jas detalizuoti, todėl siūlome suderinti nuostatas su aukštesnės galios teisės aktu.

Prašome per du mėnesius nuo antikorupcinio vertinimo išvados gavimo dienos informuoti STT, kaip atsižvelgta ar numatoma atsižvelgti į antikorupcinio vertinimo išvadoje pateiktus pasiūlymus (pateikti motyvuotą informaciją dėl kiekvienos pastabos ir pasiūlymo pagal lentelę23 Prieiga internete: https://www.stt.lt/korupcijos-prevencija/teises-aktu-antikorupcinis-vertinimas/7446. ).

Direktoriaus pavaduotojas Egidijus Radzevičius

Olga Meškienė, tel. 8 706 63 347, el. p. olga.meskiene@stt.lt