LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

Aplinkos apsaugos komitetas

PAGRINDINIO KOMITETO IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS MIŠKŲ ĮSTATYMO NR. I-671 11 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO

PROJEKTO

Nr. XIIIP-777

2017-06-28 Nr. 107-P-25

Vilnius

Komiteto posėdyje dalyvavo: komiteto pirmininkas Kęstutis Mažeika, komiteto nariai: Kęstutis Bacvinka, Linas Balsys, Juozas Imbrasas, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Petras Nevulis, Paulius Saudargas, Rimantas Sinkevičius, Virginija Vingrienė.

Komiteto biuro vedėja Birutė Pūtienė, biuro patarėja Jolita Jakučionytė, biuro padėjėja Vida Katinaitė.

Kviestieji asmenys: Aplinkos viceministras Martynas Norbutas, Gamtos apsaugos ir miškų departamento Privačių miškų skyriaus vedėja Ieva Klimašauskė, Krašto apsaugos ministras Raimundas Karoblis, Teisės departamento direktorė Judita Nagienė, Ministro patarėja Greta Monika Tučkutė, Logistikos departamento Infrastruktūros valdymo skyriaus vyr. specialistė Irma Jakimavičiūtė.

Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2017-06-06	1	Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas: 1. Projekto 1 straipsnio 6 dalimi keičiamo įstatymo 11 straipsnio 8 dalyje siūloma nustatyti, kad reikalavimas į valstybės biudžetą sumokėti piniginę kompensaciją netaikomas už tą kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės dalį, kurioje įgyvendinami ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektai. Atkreiptinas dėmesys, kad miško žemę paverčiant kitomis naudmenomis, miško aplinka iš esmės sunaikinama, todėl keičiamame įstatyme yra nustatytos piniginės kompensacijos, kurios naudojamos naujiems miškams įveisti skirtai žemei įsigyti, miškams įveisti ir kitoms su miškų priežiūra, apsauga ir tvarkymu susijusioms priemonėms finansuoti. Pažymėtina, kad projekto aiškinamajame rašte nurodyta, jog pagal teikiamo įstatymo projekto nuostatas įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektą kaip piniginė kompensacija į valstybės biudžetą nebūtų sumokėta apytiksliais skaičiavimais 13 mln. eurų. Taip pat nurodyta, kad šios lėšos „galėtų būti panaudotos kitoms krašto apsaugos sistemos reikmėms“. Tačiau projekto aiškinamajame rašte nėra nurodoma, iš kokių lėšų ir ar bus atkuriamas miškas, įveisiami nauji miškai vietoje iškirstų miškų ir pan. Šių nuostatų kontekste pažymėtina, kad Konstitucinis Teismas 1998 m. birželio 1 d. nutarime yra konstatavęs, kad miškas yra vienas pagrindinių gamtos turtų. Jis yra vienos bendros ekologinės sistemos dalis, tarnauja visuomenės ir žmonių gerovei, saugo kraštovaizdžio stabilumą, gerina aplinkos kokybę. Konstitucinis Teismas taip pat yra konstatavęs, kad įstatymų leidėjas pagal Konstituciją, inter alia jos 23, 54 straipsnius, įstatyme nustatydamas aiškius miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis kriterijus, turi paisyti viešojo intereso (Konstitucinio Teismo 2006 m. kovo 14 d., 2009 m. birželio 22 d. nutarimai).	Nepritarti	Argumentai: Projekto teikėjai neįžvelgia prieštaravimo Konstitucijai dėl pozityviosios diskriminacijos ir valstybės prioritetų, atsižvelgiant į geopolitinę situaciją, į Lietuvos įsipareigojimus NATO. Miškų teritorijos reikalingos kariniams poligonams, pratyboms, todėl pritartina poreikiui plėsti bazes, atsižvelgiant į valstybės poreikio svarbą. Miško atkūrimas turėtų būti finansuojamas iš Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos lėšų arba perskirstant valstybės biudžeto lėšas pagal aktualius lėšų poreikio prioritetus. Pažymėtina, kad Lietuva yra įsipareigojusi 2 proc. biudžeto skirti krašto apsaugos finansavimui, o krašto apsaugai skirtų lėšų „grąžinimas“ į valstybės biudžetą miško įveisimui neatitinka krašto gynybai skirtų asignavimų tikslinės paskirties. Manytina, valstybė tarptautinių Lietuvos įsipareigojimų ir konstitucinės doktrinos kontekste turėtų nustatyti tokį įstatyminį reguliavimą, kuris sudarytų prielaidas visas krašto gynybai skirtas lėšas panaudoti pagal tiesioginę jų paskirtį, finansavimą miško įveisimui surandant iš kitų išteklių.
2.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2017-06-06	2	2. Projekto 2 straipsnyje siūloma nustatyti, kad „iki šio įstatymo įsigaliojimo pradėtos valstybinės miško žemės, kurioje įgyvendinami ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektai, pavertimo kitomis naudmenomis procedūros tęsiamos ir baigiamos vykdyti vadovaujantis šio įstatymo nuostatomis“. Atkreiptinas dėmesys, kad projekto nuostatomis siekiama patikslinti ir iš dalies išplėsti keičiamo įstatymo 11 straipsnyje nustatytus miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis atvejus bei nustatyti išimtį dėl piniginės kompensacijos į valstybės biudžetą nemokėjimo už tą kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės dalį, kurioje įgyvendinami ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektai, taigi projektu iš esmės nėra keičiamos miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis procedūros, todėl nėra aiškus projekto nuostatų „procedūros tęsiamos ir baigiamos vykdyti vadovaujantis šio įstatymo nuostatomis“ turinys. Jeigu įstatymo projekto iniciatoriai šiame straipsnyje siekia nustatyti atleidimo nuo pareigos mokėti piniginę kompensaciją taikymo sąlygas iki šio įstatymo įsigaliojimo pradėtų valstybinės miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis procedūrų atveju, tai projekto nuostatos turėtų būti atitinkamai tikslinamos. Be to, iš projekto 2 straipsnio turinio darytina išvada, kad šiuo straipsniu siūloma reglamentuoti įstatymo taikymą, o ne jo įgyvendinimą. Atsižvelgus į tai, projekto 2 straipsnio pavadinime vietoj žodžio ,,įgyvendinimas“ įrašytinas žodis ,,taikymas“.	Pritarti iš dalies	Žr. į pasiūlymą prie 3 Teisės departamento pastabos.
3.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2017-06-06	2	3. Pagal projekto aiškinamąjį raštą Vyriausybė turėtų priimti įstatymui įgyvendinti reikalingus teisės aktus. Atsižvelgiant į tai, jog įstatymo įgyvendinimui būtų tinkamai pasirengta, siūlytume projekto nuostatose nustatyti vėlesnę įstatymo įsigaliojimo datą bei įpareigojimą Vyriausybei priimti įstatymą įgyvendinančius teisės aktus iki įstatymo įsigaliojimo. Atkreiptinas dėmesys, kad toks įpareigojimas turėtų įsigalioti anksčiau nei visas įstatymas.	Pritarti iš dalies	Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo projekto 2 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „2 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas, įgyvendinimas ir taikymas 1. Šio įstatymo 1 straipsnio 4 ir 5 dalys įsigalioja 2017 m. rugsėjo 1 d. 2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė iki 2017 m. rugpjūčio 31 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus. 3. Tuo atveju, kai valstybinės miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis procedūros yra pradėtos iki šio įstatymo įsigaliojimo, taikomos šio įstatymo 1 straipsnio 4 dalyje išdėstytoje Lietuvos Respublikos miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalyje nustatytos atleidimo nuo pareigos mokėti piniginę kompensaciją sąlygos.“

Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai: negauta.

4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai: negauta.

5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo nariai Simonas Gentvilas Juozas Baublys Stasys Šedbaras 2017-06-13	1	1	8	N	Argumentai: šiuo Lietuvos Respublikos miškų įstatymo Nr. I-671 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu (toliau – Įstatymo projektas) siūloma užtikrinti galimybę visais atvejais miško žemę, esančią krašto apsaugos sistemai priklausančiose teritorijose, paversti kitomis naudmenomis, kad krašto apsaugai skirtas teritorijas būtų galima plėtoti pagal krašto apsaugos reikmes. Esant nemažam karinių poligonų miškingumui (30–50 proc.), Lietuvos kariuomenei naudoti juos pagrindinėms karių ir karinių vienetų mokymo ir rengimo funkcijoms vykdyti, plėtoti priimančiosios šalies paramos pajėgumus ir užtikrinti pasirengimą sąjungininkų pajėgų dislokavimui ar atvykstančių pastiprinimo pajėgų priėmimui juose, taip pat vystyti minėtoms reikmėms tinkamą infrastruktūrą, nepavertus miško žemės kitomis naudmenomis, yra neįmanoma. Atkreiptinas dėmesys, jog savivaldybių teritorijose, kurių miškingumas viršija 50 procentų, su problema plėtoti piliečiams ir valstybei svarbias veiklas susiduria ne tik krašto apsaugos sistema, bet ir pačios savivaldybės. Kadangi, miškingų savivaldybių teritorijos didžioji dalis yra apaugusi miškais, todėl yra sudėtinga surasti tinkamą žemės plotą verslo ar pramonės įsikūrimui bei vystymui. Verslo, pramonės ar naujų inovacijų vystytojai ketindami investuoti į gamybą, pramonę, sandėliavimą ir naujų darbo vietų sukūrimą tokiose savivaldybėse, susiduria su papildomais finansiniais reikalavimais – kompensacijos sumokėjimu už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis. Tokie reikalavimai atgraso investuotojus, todėl toks teisinis reglamentavimas neigiamai atsiliepia minėtų savivaldybių ekonomikai, bei potencialias investicijas ir ekonominę plėtrą nukreipia į kitas savivaldybes. Dėl tokios diskriminacinės ir nelygiavertės teisinės padėties, miškingose savivaldybėse nevyksta ekonominė plėtra, nėra investuojama į naujus ir perspektyvius projektus, bei nesukuriamos naujos darbo vietos, ko pasekoje nėra surenkami mokesčiai į savivaldybių biudžetus ir nėra gerinamas gyventojų gyvenimas. Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes siūlome papildomai, kartu su Įstatymo projektu siūlomais pakeitimais, pakeisti ir Įstatymo projekto 11 straipsnio 1 dalies 8 punktą. Pasiūlymas: Pakeisti miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 8 punktą jį išdėstant: „8) gyvenamosioms, pramonės ir (ar) sandėliavimo teritorijoms miestuose formuoti, kai miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis inicijuoja savivaldybės, kurios teritorijos miškingumas yra didesnis kaip 50 procentų ir kurioje nėra galimybės šių teritorijų formuoti ne miško žemėje, administracijos direktorius, išskyrus Neringos savivaldybę;”	Nepritarti	Argumentai: Šis ir kiti pasiūlymai dėl išimtinių atvejų, kad miško žemę galima paversti kitomis naudmenomis, sąrašo praplėtimo, turėtų būti svarstomi atskirai, nes šių pasiūlymų tikslas yra kitas nei svarstomo Įstatymo projekto Nr. XIIIP-777. Įstatyme įtvirtinti išimtinius miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis atvejus yra įstatymų leidėjo teisė ir tuo pačiu atsakomybė atidžiai apsvarstyti šį klausimą. Išimtinių atvejų dėl miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis sąrašo praplėtimas turėtų būti apsvarstytas atskirai, atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo 2009 m. birželio 22 d. nutarimą, kuriame pažymėta, kad tai darant turi būti paisoma miško, kaip gamtinio objekto, ypatumų, bendrųjų aplinkos apsaugos principų (inter alia neigiamo poveikio aplinkai mažinimo, gamtos išteklių racionalaus ir kompleksiško naudojimo), taip pat viešojo intereso.
2.	Seimo nariai Simonas Gentvilas Juozas Baublys Stasys Šedbaras 2017-06-13	1	4	Argumentai: šiuo matu galiojančiame miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalyje numatyta kad asmenys, inicijuojantys valstybės miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis, privalo į valstybės biudžetą sumokėti piniginę kompensaciją. Įstatymo projektu siūloma pakeisti Miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalį ir numatyti išimtį dėl piniginės kompensacijos mokėjimo įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektus. Tačiau, miškingos savivaldybės (kurių miškingumas viršija 50 procentų) jau šiomis dienomis, savo teritorijose vykdydamos nuosavybės teisės į žemę atkūrimo procedūras, bei ruošdamos naujus teritorijų planavimo ir kitus šioms procedūroms būtinus dokumentus, sumoka pinigines kompensacijas į Valstybės biudžetą už valstybinio miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis iš savo savivaldybių biudžeto. Nuosavybės teisės į žemę atkūrimas yra Valstybės prisiimta prievolė, kuri vykdoma per Nacionalinę žemės tarnybą, tačiau kompensacija apmokama iš savivaldybės biudžeto. Kaip matyti, minėtos savivaldybės yra dviprasmiškoje ir ekonomiškai joms nenaudingoje situacijoje. Savivaldybės atkurdamos nuosavybės teisę į žemę išlaidauja iš savo biudžeto, tačiau pati valstybė nesudaro palankaus teisinio pagrindo savivaldybėms kurti ir vystyti pramonę, verslą, sandėliavimą, darbo vietų steigimą ir investicijų pritraukimą miškinguose plotuose valstybės miško žemes paverčiant kitomis naudmenomis. Atsižvelgiant į tai kas išdėstyta, bei į aukščiau išdėstytą argumentaciją, siūloma netaikyti reikalavimo sumokėti piniginę kompensaciją už tą, kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės dalį, kurioje atkuriamos piliečių nuosavybės teisės ar formuojami pramonės ir (ar) sandėliavimo objektai. Pasiūlymas: Pakeisti Įstatymo projekto 11 straipsnio 8 dalį išdėstant: „8. Asmenys, inicijuojantys valstybinės miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis, privalo į valstybės biudžetą sumokėti piniginę kompensaciją, kurią sudaro kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės sklypo vertė rinkos kainomis, jame augančio medyno įveisimo ir išauginimo iki amžiaus, kurį šis medynas pasiekė pavertimo kitomis naudmenomis metu, išlaidos ir prarasto medienos prieaugio, kurį šis medynas sukauptų iki nustatyto pagrindinių kirtimų amžiaus, vertė nenukirsto miško kainomis. Miško žemę paverčiant kitomis naudmenomis III grupės miškuose, mokama dvigubo dydžio piniginė kompensacija, II grupės miškuose – trigubo dydžio piniginė kompensacija. Reikalavimas sumokėti piniginę kompensaciją netaikomas už tą kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės dalį: 1) kurioje formuojami atskirieji želdynai ir (ar) įrengiamos kapinės; 2) kurioje atkuriamos piliečių nuosavybės teisės ar formuojamos visuomeninės paskirties, bendro naudojimo, pramonės ir (ar) sandėliavimo objektai gyvenamosios teritorijos miestuose ir (ar) inžinerinės infrastruktūros teritorijos, apimančios komunikacinius koridorius, inžinerinius tinklus, susisiekimo komunikacijas ir aptarnavimo objektus šioms formuojamoms teritorijoms aptarnauti, kai miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis inicijuoja savivaldybės, kurios teritorijos miškingumas yra didesnis kaip 50 procentų ir kurioje nėra galimybės šių teritorijų formuoti ne miško žemėje, administracijos direktorius, išskyrus Neringos savivaldybę; 3) kurioje įgyvendinami ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektai.“	Nepritarti	Argumentai: Šis pasiūlymas, taip pat pasiūlymai dėl išimtinių atvejų, kad miško žemę galima paversti kitomis naudmenomis, sąrašo praplėtimo, turėtų būti svarstomi atskirai, nes jų tikslas yra kitas nei svarstomo Įstatymo projekto Nr. XIIIP-777. Projektu siūloma ne tik įtvirtinti naują miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis išimtinį atvejį, bet šioje išimtyje įteisinti papildomą išimtį, numatančią teisę nemokėti kompensacijos už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis. Todėl konstatuotina, kad projektu siūlomos įtvirtinti nuostatos reikšmingai prisidėtų prie Konstitucijos ginamos vertybės – miškų – nykimo ir sudarytų prielaidas šalies miškingumo mažėjimui, nes siūloma netaikyti piniginių kompensacijų už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis. Tokiu teisiniu reguliavimu būtų iš esmės paneigta Miškų įstatyme įtvirtinto kompensacinio mechanizmo už miško aplinkos sunaikinimą esmė.
3.	Seimo narys Valerijus Simulik 2017-06-14	1	1	3	N	Argumentai: Šiuo metu galimybę suformuoti rekreacinės paskirties teritoriją miško žemėje numato Įstatymo 11 straipsnio 3 dalis, tačiau tokia galimybė nepaminėta Įstatymo to paties 11 straipsnio 1 dalyje, o būtent: Įstatymo 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad valstybiniuose parkuose, biosferos rezervatuose ir biosferos poligonuose esančią miško žemę paversti kitomis naudmenomis leidžiama tik reikmėms, susijusioms su saugomų teritorijų apsauga, tvarkymu, pritaikymu visuomenės poreikiams ir naudojimu rekreacijai, jei tai numatyta šių saugomų teritorijų planavimo dokumentuose ir neprieštarauja valstybinių parkų, biosferos rezervatų ir biosferos poligonų nuostatams. Esant tokiems įstatymo netikslumams Valstybinė miškų tarnyba negali apskaičiuoti piniginės kompensacijos dydį už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis rekreacinėms teritorijoms formuoti. Kol neapskaičiuotas minėtas piniginės kompensacijos dydis, savivaldybių administracijos vadovai neturi teisės tvirtinti detaliųjų planų ir formuoti rekreacinių teritorijų, nors šios ir numatytos saugomų teritorijų planavimo dokumentuose ir neprieštarauja valstybinių parkų, biosferos rezervatų ir biosferos poligonų nuostatams. Pataisa siekiama patikslinti ir suderinti Įstatymo 11 straipsnio 1 ir 3 dalies nuostatas. Pasiūlymas: Papildyti įstatymo projekto 1 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti sekančiai: ,,1. Pakeisti 11 straipsnio 1 dalies 3 ir 5 punktąus ir jį juos išdėstyti taip: ,,3) visuomeninės paskirties, bendrojo naudojimo, rekreacinėms ir atskirųjų želdynų teritorijoms formuoti;“. „5) teritorijose, skirtose valstybės sienos apsaugos tikslams ir krašto apsaugos tikslams;“.	Nepritarti	Argumentai: Šis ir kiti pasiūlymai dėl išimtinių atvejų, kad miško žemę galima paversti kitomis naudmenomis, sąrašo praplėtimo, turėtų būti svarstomi atskirai, nes šių pasiūlymų tikslas yra kitas nei svarstomo Įstatymo projekto Nr. XIIIP-777. Įstatyme įtvirtinti išimtinius miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis atvejus yra įstatymų leidėjo teisė ir tuo pačiu atsakomybė atidžiai apsvarstyti šį klausimą. Išimtinių atvejų dėl miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis sąrašo praplėtimas turėtų būti apsvarstytas atskirai, atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo 2009 m. birželio 22 d. nutarimą, kuriame pažymėta, kad tai darant turi būti paisoma miško, kaip gamtinio objekto, ypatumų, bendrųjų aplinkos apsaugos principų (inter alia neigiamo poveikio aplinkai mažinimo, gamtos išteklių racionalaus ir kompleksiško naudojimo), taip pat viešojo intereso.
4.	Seimo nariai Vytautas Bakas Rasa Juknevičienė 2017-06-20	1	5	N	Argumentai: Įgyvendinant Lietuvos kariuomenei pavestus valstybės gynybos uždavinius ir Lietuvos prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus, krašto apsaugos tikslams skirtos teritorijos turi būti vystomos taip, kad būtų tinkamai vykdomas Lietuvos kariuomenės rengimas, įskaitant bendras su NATO sąjungininkais pratybas (vadovaujantis NATO sutartimi, Lietuva turi rengtis vykdyti kolektyvinę gynybą), taip pat priimančiosios šalies paramos teikimas Lietuvoje dislokuojamoms NATO pajėgoms. Karinių teritorijų infrastruktūra turi atitikti Lietuvos bei atvykstančių karinių pajėgų poreikius, susijusius su koviniu rengimu, apgyvendinimu, maitinimu, technikos laikymu ir priežiūra ir pan. Tam karinėse teritorijose būtina infrastruktūros objektų plėtra (statinių rekonstrukcija ir statyba). Didelė dalis krašto apsaugos tikslams skirtų teritorijų yra miškingos, todėl infrastruktūros vystymas nepavertus miško žemės kitomis naudmenomis dažnai yra neįmanomas. Pagal esamą teisinį reguliavimą miško žemės pavertimas kitomis naudmenomis siejamas su teritorijų planavimu (Miškų įstatymo 11 straipsnio 4, 5, 6 straipsniai), t. y. dabartinis reguliavimas reikalauja miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis numatyti teritorijų planavimo dokumentuose. Tai užtrunka ilgą laiką, be to net ir parengus ir patvirtinus teritorijų planavimo dokumentus, turi būti atliekami ir kiti veiksmai: priimtas Vyriausybės nutarimas dėl valstybinės reikšmės miškų plotų išbraukimo iš valstybinės reikšmės miškų plotų, pateiktas prašymas leisti ir priimtas sprendimas paversti miško žemę kitomis naudmenomis, patikslintos valstybinės reikšmės miškų plotų schemos, suorganizuotas miško iškirtimas. Dėl ilgai trunkančios miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis procedūros, infrastruktūros plėtra krašto apsaugos tikslams skirtose teritorijose yra pernelyg lėta. Atkreiptinas dėmesys, kad NATO gali priimti sprendimą per trumpą laiką dislokuoti sąjungininkų pajėgas Lietuvoje (pvz. NATO Priešakinių pajėgų kovinės grupės dislokavimas), ir Lietuva, kaip priimančioji šalis, vadovaudamasi NATO SOFA, privalo laiku užtikrinti Lietuvoje dislokuojamų NATO pajėgų poreikius, įskaitant aprūpinimą reikiama infrastruktūra, todėl būtina ieškoti būdų paspartinti krašto apsaugos reikmės skirtų teritorijų infrastruktūros plėtros įgyvendinimą. Atsižvelgiant į tai, siūloma supaprastinti ir sutrumpinti miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis procedūras ir numatyti išimtinę galimybę krašto apsaugos tikslams skirstose teritorijose miško žemę paversti kitomis naudmenomis Vyriausybei priėmus nutarimą, nerengiant teritorijų planavimo dokumentų. Pasiūlymas: Papildyti Lietuvos Respublikos miškų įstatymo Nr. I-671 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto NR. XIIIP-777 1 straipsnį nauja 7 dalimi: „7. Papildyti 11 straipsnį nauja 12 dalimi: „12. Teritorijose, skirtose krašto apsaugos tikslams, miško žemė paverčiama kitomis naudmenomis netaikant šio straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse nustatytų reikalavimų, kai Vyriausybė priima nutarimą dėl tam tikrų valstybinių miškų plotų pavertimo kitomis naudmenomis, o jei tai valstybinės reikšmės miškai – kartu dėl jų išbraukimo iš valstybinės reikšmės miškų plotų.“	Pritarti

6. Seimo paskirtų papildomų komitetų / komisijų pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Teisės ir teisėtvarkos komitetas 2017-06-21	siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą XIIIP-777, atsižvelgiant į pasiūlymus ir pastabas, kuriems Komitetas pritarė.	Pritari iš dalies	Žr. į įstatymo projekto antrą variantą.
2.	Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas 2017-06-21	siūlyti pagrindiniam komitetui pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui.	Pritarti
3.	Kaimo reikalų komitetas 2017-06-28	pritarti iniciatorių pateiktam Miškų įstatymo Nr. I-671 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIIP-777; pasiūlyti pagrindiniam Aplinkos apsaugos komitetui tobulinti įstatymo projektą pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Seimo narių pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė.	Pritarti

7. Komiteto sprendimas: pritarti įstatymo projektui, komiteto išvadoms dėl šio projekto bei teikti Miškų įstatymo Nr. I-671 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-777 (2) ir jo lyginamąjį variantą.

8. Balsavimo rezultatai: „už“ – 7, „susilaikė“ – 2, „prieš“ – 0.

9. Komiteto paskirti pranešėjai: K. Mažeika.

10. Komiteto narių atskiroji nuomonė: nėra.

PRIDEDAMA. Miškų įstatymo Nr. I-671 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-777 (2), jo lyginamasis variantas.

Komiteto pirmininkas	Kęstutis Mažeika

Komiteto biuro patarėja Jolita Jakučionytė