LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

Sveikatos reikalų komitetas

PAGRINDINIO KOMITETO IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS SVEIKATOS PRIEŽIŪROS ĮSTAIGŲ ĮSTATYMO NR. I-1367 45 STRAIPSNIO PAKEITIMO
ĮSTATYMO PROJEKTO NR. XIIIP-4052

2019-11-13 Nr. 111-P-41

Vilnius

Komiteto posėdyje dalyvavo: Komiteto pirmininkė A. Kubilienė, Komiteto pirmininko pavaduotojas R. Martinėlis, Komiteto nariai K. Bartkevičius, I. Degutienė, D. Kaminskas, A. Kirkutis, J. Liesys, L. Matkevičienė, A. Matulas, A. Vinkus.

Komiteto biuras: vedėja J. Bandzienė, patarėjai K. Civilkienė, E. Jankauskas, V. Valainytė, padėjėja D. Jonelytė.

Kviestieji asmenys: sveikatos apsaugos ministras A. Veryga, Sveikatos apsaugos ministerijos atstovai R. Kiūdytė, K. Rušinskas, Teisingumo ministerijos atstovai E. Jurkonis, S. Mesonienė, T. Rutkūnas, Valstybinės ligonių kasos atstovai V. Zaksas, S. Adamkevičiūtė, T. Ragauskas, Respublikos Prezidento patarėja L. Svidinskaitė, Ministro pirmininko patarėjas sveikatos, jaunimo ir nevyriausybinių organizacijų klausimais P. Gradeckas.

2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2019-10-21	Įvertinę projektą dėl jo atitikties Konstitucijai, įstatymams, Europos Sąjungos teisės aktams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šią pastabą: Projekto 1 straipsniu siūloma papildyti keičiamo Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 45 straipsnį 2 dalimi, joje nustatant, kad savivaldybės asmens sveikatos priežiūros įstaiga, teikianti pirminio lygio ambulatorines asmens sveikatos priežiūros paslaugas, Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso ir Lietuvos Respublikos suėmimo vykdymo įstatymo nustatytais atvejais privalo sudaryti sutartis su laisvės atėmimo vietų ligonine, pataisos įstaiga arba tardymo izoliatoriumi dėl pirminio lygio ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo suimtiesiems ir nuteistiesiems. Tipinę šios sutarties formą tvirtina sveikatos apsaugos ministras ir teisingumo ministras. Be to, projekto 1 straipsniu siūloma papildyti keičiamo įstatymo 45 straipsnį 3 dalimi, joje nustatant, kad už šio straipsnio 2 dalyje nurodytas paslaugas jas suteikusioms savivaldybės asmens sveikatos priežiūros įstaigoms laisvės atėmimo vietų ligoninė, pataisos įstaiga arba tardymo izoliatorius sumoka pagal sveikatos apsaugos ministro ir teisingumo ministro nustatytus paslaugų įkainius bei mokėjimo tvarką. Atkreiptinas dėmesys, kad šios nuostatos nedera su keičiamo įstatymo 19 straipsnio 3 dalimi, kurioje nustatyta, kad LNSS nepriklausančios įstaigos gali naudotis LNSS įstaigų paslaugomis (tyrimais, specialistų konsultacijomis ir kt.) tik pagal sudarytas su šiomis įstaigomis sutartis, o už paslaugas apmokama sutartinėmis kainomis, kurios negali būti mažesnės už nustatytas LNSS įstaigoms. Atsižvelgiant į tai, projekto nuostatos tikslintinos, derinant jas tarpusavyje.	Pritarti	Siūloma įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti

3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai: negauta.

4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai: negauta.

5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai: negauta.

6. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai:

6.1. Sprendimas: įstatymo projektą Nr. XIIIP-4052 grąžinti inicitoriams tobulinti, atsižvelgiant į žemiau išdėstytus argumentus.

Argumentai:

Dėl siūlymo suimtuosius ir nuteistuosius gydyti Privalomojo sveikatos draudimo (toliau – PSD) fondo biudžeto lėšomis:

PSD sistema grindžiama bendra valstybės ir visuomenės narių atsakomybe, visų nuolat Lietuvoje gyvenančių asmenų pareiga dalyvauti šioje sistemoje ir mokėti PSD įmokas, kurių sumokėjimas suteikia teisę gauti iš PSD fondo biudžeto apmokamas asmens sveikatos priežiūros (toliau – ASP) paslaugas. Išimtiniais atvejais, kuomet dėl objektyvių priežasčių asmenys negali patys dirbti ir patys sumokėti PSD įmokų (pensininkai, neįgalieji, vaikai ir kt.), PSD įmokas už šiuos, labiausiai socialiai pažeidžiamus, asmenis sumoka valstybė. Įstatymo projektu Nr. XIIIP-4048 ir jį lydinčiaisiais įstatymų projektais Nr. XIIIP-4049–XIIIP-4052 siūloma papildyti valstybės biudžeto lėšomis PSD draudžiamų asmenų sąrašą, įtraukiant į jį suimtuosius ir nuteistuosius, atliekančius arešto, terminuoto laisvės atėmimo ir laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmes, o tai reiškia, kad sveikatos priežiūros įstaigų, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina Teisingumo ministerija, finansavimo našta bus perkeliama PSD fondui.

Svarbu pažymėti, kad valstybės biudžeto įmoka, mokama už valstybės lėšomis PSD draudžiamus asmenis yra ženkliai mažesnė už kitų PSD mokėtojų mokamas PSD įmokas ir nepadengia teikiant ASP paslaugas patiriamų išlaidų, kurios apie 40 procentų viršija gaunamas pajamas iš valstybės biudžeto už valstybės draudžiamus asmenis. Susidaręs skirtumas dengiamas iš PSD fondo, kurį didžiąja dalimi sudaro dirbančių asmenų įmokos, todėl atitinkama lėšų suma mažėja sveikatos priežiūrai skiriamas finansavimas, t. y. pacientams suteikiama mažiau paslaugų ir tokiu būdu blogėja jų prieinamumas.

Taip pat pažymėtina, kad Valstybės kontrolė 2019 m. balandžio 15 d. Sveikatos priežiūros sistemos vertinimo ataskaitoje pažymėjo, kad valstybė yra prisiėmusi finansinių galimybių neatitinkančius įsipareigojimus PSD fondo biudžetui – mokėti už 19 (šiuo metu – 20) grupių draudžiamuosius valstybės lėšomis ir skirti asignavimus valstybės funkcijoms vykdyti. Kartu pažymėta, kad valstybės lėšomis turėtų būti remiama tiek socialiai jautrių grupių, kiek valstybė pajėgia remti, ir finansuojamos tik tos funkcijos, kurių finansavimą valstybė pajėgi užtikrinti. Atsižvelgiant į šiuos Valstybės kontrolės pastebėjimus, nesuprantamas įstatymų projektų teikėjų siūlymas prisiimti dar daugiau įsipareigojimų PSD fondo biudžetui. Šiame kontekste paminėtina, kad 2019 m. sausio 12 d. Seimas priėmė Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 6 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIII-1950, kuriuo buvo nustatyta, kad nuo 2019 m. gegužės 1 d. PSD fondas disponuoja valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis asmenų, laikomų laisvės atėmimo vietų įstaigose, gydymui nuo pavojingų užkrečiamųjų ligų reikalingiems vaistams įsigyti. Tačiau reikalingos lėšos 2019 metams nebuvo skirtos, jų neplanuojama skirti ir 2020 metams. Tai patvirtina Valstybės kontrolės išsakytas pastabas, kad valstybė nėra pajėgi įvykdyti visų prisiimtų įsipareigojimų PSD fondo biudžetui.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, abejotina, ar valstybė turėtų prisiimti dar daugiau finansinių galimybių neatitinkančių įsipareigojimų, jų naštą perkeliant PSD fondo biudžetui. PSD fondui tai gali būti per didelis finansinis krūvis, dėl to, tikėtina, nukentės pacientams teikiamų ASP paslaugų kokybė ir prieinamumas, gali kilti sunkumų atsiskaitant su ASP įstaigomis už apdraustiesiems suteiktas ASP paslaugas, išduotus kompensuojamuosius vaistus ir medicinos pagalbos priemones.

Komiteto nuomone, suimtųjų ir nuteistųjų asmenų sveikatos priežiūrai turėtų būti skiriami papildomi valstybės biudžeto asignavimai.

Dėl pareigos sudaryti sutartis tarp pataisos įstaigų ir ASP įstaigų:

Projektu siūlomas reguliavimas, pagal kurį savivaldybės ASP įstaiga, teikianti pirminio lygio ambulatorines ASP paslaugas, Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso ir Lietuvos Respublikos suėmimo vykdymo įstatymo nustatytais atvejais privalo sudaryti sutartis su laisvės atėmimo vietų ligonine, pataisos įstaiga arba tardymo izoliatoriumi dėl pirminio lygio ambulatorinių ASP paslaugų teikimo suimtiesiems ir nuteistiesiems, atliekantiems arešto, terminuoto laisvės atėmimo bei laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmes, yra ydingas ta apimtimi, kuria savivaldybių tarybos įgyja teisę imperatyviai įpareigoti savivaldybės ASP įstaigą, kuri teiktų pirminio lygio ambulatorines ASP paslaugas pataisos įstaigų patalpose, o ASP įstaigos yra įpareigojamos tokias sutartis sudaryti. Pirma, ASP paslaugų teikimas sutarčių pagrindu turėtų suteikti galimybę pačiai ASP įstaigai spręsti dėl tokios sutarties sudarymo ir ASP paslaugų teikimo, t. y. tiek sutartys dėl atitinkamų paslaugų teikimo turėtų būti pasirašomos, tiek ASP paslaugos pataisos įstaigų patalpose turėtų būti teikiamos savanorišku ASP įstaigų sutikimu. Atitinkami neturėtų likti nuostatų, įtvirtinančių savivaldybės tarybos teisę imperatyviai įpareigoti savivaldybės ASP įstaigą, kuri teiktų tokias paslaugas. Antra, neaišku, kaip būtų įgyvendintos minėtos nuostatos, nes sveikatos priežiūros specialistai, kurių darbo vieta yra ASP įstaiga, būtų priversti vykti teikti ASP paslaugas pataisos įstaigų patalpose, kuriose nustatytas specialus režimas, taip pat, kaip būtų sprendžiamos situacijos, jei sveikatos priežiūros specialistai nesutiktų teikti ASP paslaugų pataisos įstaigų patalpose.

Dėl bausmių vykdymo sistemos medikų nepakankamo darbo užmokesčio:

Taip pat atkreiptinas dėmesys, kad aiškinamajame rašte nurodoma, kad siūlomais įstatymų pakeitimais ketinama išspręsti bausmių vykdymo sistemos medikų nepakankamo darbo užmokesčio problemas, t. y. PSD mokėtojų surinktomis įmokomis siūloma finansuoti sveikatos priežiūros įstaigas, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina Teisingumo ministerija. Komiteto nuomone, laisvės atėmimo vietų ligoninėse dirbančių darbuotojų darbo užmokesčio problemos neturėtų būti sprendžiamos tokiu būdu.

6.2. Pasiūlymai: nėra.

7. Balsavimo rezultatai: už – 6, prieš – 3, susilaikė – 1.

8. Komiteto paskirti pranešėjai: A. Kubilienė, A. Matulas.

Komiteto pirmininkė Asta Kubilienė

Sveikatos reikalų komiteto biuro patarėja Kristina Civilkienė

Sveikatos reikalų komiteto biuro patarėja (ES) Vesta Valainytė