Eil.
Nr.
|
Pasiūlymo teikėjas, data
|
Siūloma keisti
|
Pastabos
|
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė
|
Argumentai,
pagrindžiantys nuomonę
|
str.
|
str. d.
|
p.
|
1.
|
Seimo
narė V. Giraitytė,
2021-03-18
|
1
(18)
|
(1)
|
|
|
Argumentai: Siūloma atsisakyti privalomai
tikrinti darbuotojus karantino metu. Manytina, kad tai perteklinė nuostata,
kuri apsunkins darbdavių, darbuotojų darbo sąlygas, o valstybei kels
papildomą finansinę naštą.
Pasiūlymas: Darbų ir veiklos sričių, kuriose
leidžiama dirbti darbuotojams, tik iš anksto pasitikrinusiems ir vėliau
periodiškai besitikrinantiems, ar neserga užkrečiamosiomis ligomis, sąrašą, taip
pat Darbų ir veiklos sričių, kuriose leidžiama dirbti darbuotojams, papildomai pasitikrinusiems,
ar neserga užkrečiamąja liga, dėl kurios yra paskelbta
valstybės lygio ekstremalioji situacija ir (ar) karantinas,
sąrašą, tikrinimosi tvarką nustato Vyriausybė.
|
Nepritarti
|
Atkreiptinas dėmesys, kad pasiūlymas pateiktas
pirminiam įstatymo projektui Nr. XIVP-338, o ne komiteto patobulintam
įstatymo projektui Nr. XIVP-338(2).
Netikslinga atsisakyti darbuotojų tikrinimo
karantino metu, nes skiriasi ekstremaliosios situacijos ir karantino
paskelbimo tikslai. Ekstremalioji situacija – dėl
ekstremaliojo įvykio susidariusi padėtis, kuri gali sukelti staigų didelį
pavojų gyventojų gyvybei ar sveikatai, turtui, aplinkai arba gyventojų žūtį,
sužalojimą ar padaryti kitą žalą. Jos metu nustatomi ūkinės veiklos laisvės,
viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo apribojimai, būtini ekstremaliajai
situacijai likviduoti ir jos padariniams šalinti. Karantinas – tai specialus užkrečiamųjų ligų
profilaktikos ir kontrolės priemonių taikymo režimas, nustatomas atskiriems
objektams ar apkrėstose teritorijose, kai registruojami nežinomos kilmės
užkrečiamųjų ligų sukėlėjų paplitimai arba ypač pavojingų užkrečiamųjų ligų
atvejai, taip pat pavojingų užkrečiamųjų ligų protrūkiai ar epidemijos. Karantino
tikslas – pačios užkrečiamosios ligos plitimo ribojimas. Dėl
užkrečiamosios ligos gali būti skelbiamas tiek karantinas, tiek ekstremalioji
situacija priklausomai nuo tikslo – ar reikia valdyti užkrečiamosios ligos
plitimą (karantino tikslas), ar reikia šalinti situacijos sukeltus padarinius
(ekstremaliosios situacijos tikslas). Šie du teisiniai režimai gali būti
paskelbiami savarankiškai, todėl įstatyme jie turi būti nurodomi abu.
|
2.
|
Seimo
narė V. Giraitytė,
2021-03-18
|
1
(18)
|
(2)
|
|
|
Argumentai: Siūloma atsisakyti privalomai
tikrinti darbuotojus karantino metu. Manytina, kad tai perteklinė nuostata,
kuri apsunkins darbdavių, darbuotojų darbo sąlygas, o valstybei kels
papildomą finansinę naštą.
Pasiūlymas: Kai yra paskelbta valstybės
lygio ekstremalioji situacija ir (ar) karantinas dėl
užkrečiamosios ligos ir nustatomas šios ligos protrūkis darbovietėje, darbuotojams
leidžiama dirbti tik pasitikrinus, ar neserga užkrečiamąja liga, dėl kurios
yra paskelbta valstybės lygio ekstremalioji situacija ir (ar)
karantinas. Darbuotojus, kurie privalo pasitikrinti sveikatą, nustato
Nacionalinis visuomenės sveikatos centras ir apie tai informuoja šiuos
darbuotojus ir darbdavį.
|
Nepritarti
|
Atkreiptinas dėmesys, kad pasiūlymas pateiktas
pirminiam įstatymo projektui Nr. XIVP-338, o ne komiteto patobulintam
įstatymo projektui Nr. XIVP-338(2).
Netikslinga atsisakyti darbuotojų tikrinimo
karantino metu, nes skiriasi ekstremaliosios situacijos ir karantino
paskelbimo tikslai. Ekstremalioji situacija – dėl
ekstremaliojo įvykio susidariusi padėtis, kuri gali sukelti staigų didelį
pavojų gyventojų gyvybei ar sveikatai, turtui, aplinkai arba gyventojų žūtį,
sužalojimą ar padaryti kitą žalą. Jos metu nustatomi ūkinės veiklos laisvės,
viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo apribojimai, būtini
ekstremaliajai situacijai likviduoti ir jos padariniams šalinti. Karantinas – tai specialus užkrečiamųjų ligų
profilaktikos ir kontrolės priemonių taikymo režimas, nustatomas atskiriems
objektams ar apkrėstose teritorijose, kai registruojami nežinomos kilmės
užkrečiamųjų ligų sukėlėjų paplitimai arba ypač pavojingų užkrečiamųjų ligų atvejai,
taip pat pavojingų užkrečiamųjų ligų protrūkiai ar epidemijos. Karantino
tikslas – pačios užkrečiamosios ligos plitimo ribojimas. Dėl
užkrečiamosios ligos gali būti skelbiamas tiek karantinas, tiek ekstremalioji
situacija priklausomai nuo tikslo – ar reikia valdyti užkrečiamosios ligos
plitimą (karantino tikslas), ar reikia šalinti situacijos sukeltus padarinius
(ekstremaliosios situacijos tikslas). Šie du teisiniai režimai gali būti
paskelbiami savarankiškai, todėl įstatyme jie turi būti nurodomi abu.
|
3.
|
Seimo
narė V. Giraitytė,
2021-03-18
|
1
(18)
|
(4)
|
|
|
Argumentai: Siūloma, kad uždrausti
darbdaviui nušalinti darbuotoją nuo darbo ir nemokėti jam darbo
užmokesčio, kai yra paskelbta valstybės lygio ekstremali situacija.
Pasiūlymas: Darbuotoją, atsisakiusį
nustatytu laiku pasitikrinti, ar neserga užkrečiamąja liga, arba
nepasitikrinusį be labai svarbių priežasčių (liga, dalyvavimas giminaičių
laidotuvėse, komandiruotė), darbdavys gali privalo nušalinti
nuo darbo ir nemokėti jam darbo užmokesčio arba skirti dirbti nuotoliniu būdu
iki tos dienos, kol jis pasitikrins, ar neserga užkrečiamąja liga, arba
perkelti jį toje pačioje darbovietėje į kitą darbą, kurį jam leidžiama dirbti
pagal sveikatos būklę. Darbdavys negali nušalinti darbuotojo nuo
darbo ir nemokėti jam darbo užmokesčio, kai yra paskelbta valstybės lygio
ekstremali situacija. Darbuotojas grąžinamas į ankstesnį darbą nuo
tos dienos, kurią pateikia darbdaviui sveikatos patikrinimo išvadas, kad gali
tęsti darbą.
|
Nepritarti
|
Atkreiptinas dėmesys, kad pasiūlymas pateiktas pirminiam
įstatymo projektui Nr. XIVP-338, o ne komiteto patobulintam įstatymo
projektui Nr. XIVP-338(2).
Atsisakius
nušalinimo instituto ir darbuotojui nesutinkant pasitikrinti, ar serga
užkrečiamąja liga, dėl kurios paskelbta ekstremalioji situacija, taip pat
nesant galimybės perkelti darbuotoją į kitą darbą ar skirti dirbti nuotoliniu
būdu, darbdavys neturėtų priemonių galimo ligos plitimo
darbovietėje sustabdymui.
Pastebėtina,
kad patobulintu įstatymo projektu nustatyta, kad darbuotojui
pirmiausia, pagal galimybes, būtų siūloma dirbti nuotoliniu būdu iki
dienos, kai jis pasitikrins, ar neserga užkrečiamąja liga, arba jį perkelti
toje pačioje darbovietėje į kitą darbą ir tik išnaudojus šias
galimybes – nušalinti nuo darbo nemokant jam darbo užmokesčio. Manytina,
kad toks reguliavimas yra subalansuotas ir proporcingas projektu keliamiems
tikslams - sudaryti sąlygas užkirsti kelią užkrečiamųjų
ligų plitimui ir užtikrinti visuomenės sveikatą bei saugumą.
|
4.
|
Seimo
narė V. Giraitytė,
2021-03-18
|
1
(18)
|
(6)
|
|
|
Argumentai: Siūloma, kad asmenims,
įtariamiems, kad serga, ar susirgusiems pavojingomis ar ypač pavojingomis
užkrečiamosiomis ligomis arba tapusiems šių ligų sukėlėjų nešiotojais, būtų
leista dirbti nuotoliniu būdu, nenušalinant jų nuo darbo.
Pasiūlymas: Asmenims, įtariamiems, kad
serga, ar susirgusiems pavojingomis ar ypač pavojingomis užkrečiamosiomis
ligomis arba tapusiems šių ligų sukėlėjų nešiotojais, iki šeimos gydytojo
leidimo draudžiama tęsti šio straipsnio 1 dalyje nurodytuose sąrašuose
nustatytus darbus ar dirbti šio straipsnio 11 dalyje
nurodytoje darbovietėje, išskyrus kai dirbama nuotoliniu būdu. Pavojingų ir
ypač pavojingų ligų, dėl kurių asmenims draudžiama tęsti šio straipsnio 1
dalyje nurodytame Darbų ir veiklos sričių, kuriose leidžiama dirbti
darbuotojams, tik iš anksto pasitikrinusiems ir vėliau periodiškai
besitikrinantiems, ar neserga užkrečiamosiomis ligomis sąraše nustatytus
darbus iki šeimos gydytojo leidimo, sąrašą tvirtina sveikatos apsaugos
ministras. Šiuos asmenis darbdaviai savo iniciatyva, taip pat vykdydami
apskričių vyriausiųjų epidemiologų sprendimus, privalo laikinai perskelti
dirbti nuotoliniu būdu nušalinti nuo darbo arba perkelti
į kitą darbą, kurį jiems leidžiama dirbti pagal sveikatos būklę. arba
skirti dirbti nuotoliniu būdu.
|
Nepritarti
|
Atkreiptinas dėmesys, kad pasiūlymas pateiktas pirminiam
įstatymo projektui Nr. XIVP-338, o ne komiteto patobulintam įstatymo
projektui Nr. XIVP-338(2).
Atkreiptinas
dėmesys, kad gali nebūti galimybių darbuotoją perkelti toje darbovietėje į
kitą darbą arba skirti dirbti nuotoliniu būdu, o ir pats darbuotojas gali
atsisakyti dirbti tokiomis darbdavio pasiūlytomis sąlygomis. Atsižvelgiant į
tai, nušalinimo galimybė turi išlikti, kaip paskutinė priemonė, išnaudojus
kitas galimybes. Atsisakius nušalinimo instituto, darbdavys neturėtų
priemonių galimo ligos plitimo darbovietėje sustabdymui,
o šios dalies nuostatos susijusios su asmenimis, įtariamais, kad serga,
sergančiais ar sukėlėjų nešiotojais – taigi, šie asmenys kelia tiesioginę
grėsmę ligos plitimui darbovietėje.
Pastebėtina,
kad patobulintu įstatymo projektu nustatyta, kad darbuotojui
pirmiausia, pagal galimybes, būtų siūloma dirbti nuotoliniu būdu iki
dienos, kai jis pasitikrins, ar neserga užkrečiamąja liga, arba jį perkelti
toje pačioje darbovietėje į kitą darbą ir tik išnaudojus šias
galimybes – nušalinti nuo darbo nemokant jam darbo užmokesčio. Manytina,
kad toks reguliavimas yra subalansuotas ir proporcingas projektu keliamiems
tikslams – sudaryti sąlygas užkirsti kelią užkrečiamųjų
ligų plitimui ir užtikrinti visuomenės sveikatą bei saugumą.
|
5.
|
Seimo
narė V. Giraitytė,
2021-03-18
|
1
(18)
|
(7)
|
|
|
Argumentai: Siūloma aiškiai reglamentuoti,
kad išlaidas už papildomus sveikatos
patikrinimus dėl užkrečiamosios ligos, dėl kurios
yra paskelbta valstybės lygio ekstremalioji situacija būtų finansuojamos
iš valstybės biudžeto, Vyriausybės nustatyta tvarka.
Pasiūlymas: Išlaidas už periodinius
sveikatos patikrinimus ir vidutinį darbo užmokestį darbuotojams už sveikatos
patikrinimams sugaištą laiką apmoka darbdavys, o už sveikatos patikrinimą
prieš pradedant dirbti – darbuotojas, jei kiti įstatymai nenumato kitaip.
Darbuotojų papildomi sveikatos patikrinimai dėl užkrečiamosios
ligos, dėl kurios yra paskelbta valstybės lygio ekstremalioji
situacija ir (ar) karantinas, gali būti finansuojami
valstybės biudžeto lėšomis Vyriausybės nustatyta tvarka. arba
apmokami darbdavio.
|
Nepritarti
|
Pritariama šio
pasiūlymo tikslui – aiškiai nustatyti, kad vadinamieji „papildomi“ sveikatos
patikrinimai būtų finansuojami iš valstybės biudžeto Vyriausybės nustatyta
tvarka, tačiau pasiūlymas teikiamas pirminiam projekto variantui Nr. XIVP-338.
Patobulintu įstatymo
projektu Nr. XIVP-338(2) yra aiškiai nustatyta, kad darbuotojų, dirbančių ar vykdančių veiklą, nurodytą Darbų
ir veiklos sričių, kuriose leidžiama dirbti darbuotojams, pasitikrinusiems ir
(ar) periodiškai besitikrinantiems, ar neserga užkrečiamąja
liga, dėl kurios yra paskelbta valstybės lygio ekstremalioji
situacija ir (ar) karantinas, sąraše, ir darbuotojų, nurodytų šio straipsnio 2
dalyje, sveikatos patikrinimai dėl užkrečiamosios
ligos, dėl kurios yra paskelbta valstybės lygio ekstremalioji situacija
ir (ar) karantinas, finansuojami valstybės biudžeto lėšomis Vyriausybės
nustatyta tvarka.
|
6.
|
Seimo
narys A. Matulas,
2021-03-18
|
4
|
|
|
|
Argumentai: siekiant sudaryti sąlygas užkirsti kelią
užkrečiamųjų ligų plitimui ir užtikrinti visuomenės sveikatą bei saugumą,
siūlytina paankstinti įstatymo įsigaliojimą.
Pasiūlymas: pakeisti projekto 4 straipsnį ir
jį išdėstyti taip:
„4 straipsnis. Įstatymo
įsigaliojimas ir įgyvendinimas
1. Šis įstatymas, išskyrus šio
straipsnio 2 dalį, įsigalioja 2021 m. balandžio 1 d. kovo
26 d.
2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė ir
Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministras iki 2021 m. kovo 31 25 d.
priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.“
|
Pritarti
|
|