Stenogramą galima rasti |
Seimo posėdžių stenogramų rinkinyje Nr. 9, 2022Seimo posėdžių stenogramų rinkinys Nr. 7, 2022 |
(Stenogramų leidiniai › 2020–2024 m. kadencija) |
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO posėdžio NR. 115
STENOGRAMA
2021 m. lapkričio 18 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininko pavaduotojai
J. SABATAUSKAS ir P. SAUDARGAS
PIRMININKAS (J. SABATAUSKAS, LSDPF*). Laba diena, gerbiami kolegos, pradedame 2021 m. lapkričio 18 d. popietinį posėdį. (Gongas) Prašome registruotis.
Užsiregistravo 62 Seimo nariai.
14.02 val.
Seimo nutarimo „Dėl Erikos Leonaitės skyrimo Lietuvos Respublikos Seimo kontroliere“ projektas Nr. XIVP-1114 (pateikimas)
Pirmasis darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Erikos Leonaitės skyrimo Lietuvos Respublikos Seimo kontroliere“ projektas Nr. XIVP-1114. Pateikimo stadija. Pranešėja – Seimo Pirmininkė V. Čmilytė-Nielsen. Prašom, Pirmininke.
V. ČMILYTĖ-NIELSEN. Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, vadovaudamasi Seimo kontrolierių įstatymo 7 straipsniu, teikiu teisės mokslo krypties daktarės E. Leonaitės kandidatūrą į Lietuvos Respublikos Seimo kontrolieriaus valstybės institucijų ir įstaigų pareigūnų veiklai tirti pareigas.
E. Leonaitė yra patyrusi ir gerbiama teisininkė, žinoma žmogaus teisių ekspertė, Vilniaus universiteto dėstytoja ir Žmogaus teisių stebėjimo instituto teisės programų vadovė. 2004 metais E. Leonaitė baigė studijas Vilniaus universitete ir įgijo teisės magistro laipsnį. 2013 metais Vilniaus universitete ji apgynė daktaro disertaciją tema „Proporcingumo principas Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisprudencijoje“. Jai suteiktas socialinių mokslų srities teisės mokslo krypties daktaro laipsnis. Nuo 2004 metų E. Leonaitė vykdo mokslinę ir pedagoginę veiklą Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute bei Teisės fakultete. Dėsto žmogaus teisių, tarptautinės, viešosios teisės ir tarptautinės teisės problemų disciplinas. E. Leonaitė ilgą laiką buvo Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto Akademinės etikos komisijos narė, ėjo šios komisijos pirmininko pareigas.
E. Leonaitė yra ne vienos mokslinės publikacijos ir tyrimo ataskaitos žmogaus teisių tema autorė ir bendraautorė, yra skaičiusi ir pranešimų šia tematika, vedusi mokymus. Jos mokslinių interesų ir ekspertinės sritys – Europos žmogaus teisių apsaugos standartai ir jų evoliucija.
Kandidatė aktyviai dalyvauja visuomeninėje teisinėje veikloje. Nuo 2019 metų yra Europos kovos su hibridinėmis grėsmėmis kompetencijos centro Teisinio atsparumo grupės narė, nuo 2021 metų – Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos koordinavimo tarybos narė.
E. Leonaitė turi įvairiapusės praktinio darbo patirties, ėjo įvairias pareigas: teisėjo padėjėjo, teismo pirmininko padėjėjo ir patarėjo Konstituciniame Teisme. Nuo 2017 metų E. Leonaitė yra Žmogaus teisių stebėjimo instituto teisės programų vadovė. Be kita ko, vadovauja tarptautiniams ir nacionaliniams projektams, skirtiems Europos Sąjungos formuojamiems žmogaus teisių apsaugos standartams įgyvendinti, vykdo ekspertinę veiklą žmogaus teisių srityje, yra parengusi ne vieną poziciją ir pasiūlymą dėl teisės aktų projektų ir teisinio reguliavimo tobulinimo. E. Leonaitė yra aukščiausio lygio teisės ekspertė, nuo studijų baigimo metų nuosekliai besigilinanti į žmogaus teisių problemas. Jos kompetencija ir nacionalinis bei tarptautinis įdirbis šioje srityje yra neabejotini. Mano giliu įsitikinimu, tai yra tinkamiausia kandidatūra į Seimo kontrolieriaus poziciją. Prašau Seimo palaikyti šią kandidatūrą.
PIRMININKAS. Ačiū Seimo Pirmininkei. Kviečiu į tribūną pretendentę į Seimo kontrolierės pareigas E. Leonaitę.
E. LEONAITĖ. Laba diena, gerbiama Seimo Pirmininke, gerbiamas posėdžio pirmininke ir gerbiami Seimo nariai. Dėkoju už galimybę šiandien kreiptis į jus ir pirmiausia norėčiau nuoširdžiai padėkoti Seimo Pirmininkei už parodytą pasitikėjimą teikiant mano kandidatūrą į Seimo kontrolierės poziciją. Labai vertinu šią galimybę, nes Seimo kontrolierių instituciją matau kaip atliekančią itin svarbų vaidmenį, stiprinant demokratinę valstybę ir teisės viršenybę žmogaus teisių ir laisvių gynimu. Man žmogaus teisių sritis yra labai artima, nes būtent šioje srityje vykdau savo profesinę, akademinę ir iš dalies pedagoginę veiklą. Yra tekę dirbti prie įvairių temų, tokių kaip: nukentėjusiųjų ir įtariamųjų teisių apsauga, smurto artimoje aplinkoje problematika, saviraiškos laisvė, diskriminacijos draudimas, teisė į pagarbą privačiam gyvenimui, asmens duomenų apsauga, informacinių technologijų poveikis žmogaus teisėms ir laisvėms ir kitų. Nuolat tenka vertinti nacionalinio reguliavimo atitiktį Europos Sąjungos ir Europos Tarybos žmogaus teisių apsaugos standartams, taip pat identifikuoti atotrūkius tarp teisinio reguliavimo ir realios praktikos.
Esu parengusi ne vieną pasiūlymą dėl teisės aktų projektų, teikusi pozicijas dėl Europos Sąjungos direktyvų nuostatų perkėlimo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų įgyvendinimo.
Sudėtingi pusiausvyros paieškų tarp skirtingų žmogaus teisių bei tarp žmogaus teisių ir visuomenės interesų klausimai ne tik tapo mano disertacijos tema, bet ir nuolat lydi profesinėje veikloje. Kartu darbo skirtinguose sektoriuose – privačiame, valstybiniame, akademiniame ir nevyriausybiniame – patirtis leido įgyti ekspertinių, organizacinių ir problemų sprendimo kompetencijų, kurios, jei būtų pritarta mano kandidatūrai, leistų sėkmingai vykdyti man patikėtas atsakomybes.
Jei būčiau paskirta Seimo kontroliere, atsižvelgiant į esamą situaciją, vienu pirmųjų mano prioritetų būtų įsitraukimas į A. Lukašenkos režimo sukeltos migracijos krizės nulemtų problemų sprendimą. Esame situacijoje, kai turime apginti savo teisines vertybes, neprarasti žmogiškumo ir kartu veiksmingai vykdyti Europos Sąjungos išorinės sienos apsaugą. Tapusi Seimo kontroliere pirmiausia prisijungčiau prie valstybės institucijų ir nevyriausybinių organizacijų grupės, sprendžiančios su migracijos krize susijusius humanitarinius klausimus. Nors Seimo kontrolierius šios grupės veikloje šiuo metu kol kas nedalyvauja, manau, kad toks įsitraukimas turėtų pridėtinės vertės, ypač atsižvelgiant į Seimo kontrolierių įstatymo suteiktas teises, kylančias tiek iš nacionalinės žmogaus teisių institucijos, tiek iš nacionalinės kankinimų prevencijos mandatų – tai suteiktų galimybę teikti faktais grindžiamas rekomendacijas.
Norėčiau akcentuoti, kad stebėsenos metu surinktą informaciją pasitelkčiau ne tik siekdama atkreipti pirmiausia kompetentingų valstybės institucijų dėmesį į nustatytas problemas, bet ir kaip būtiną pagrindą konstruktyvioms šių problemų sprendimo paieškoms.
Vykdydama Konstitucijoje tiesiogiai įtvirtintą mandatą pagal kompetenciją tirti skundus dėl valstybės pareigūnų piktnaudžiavimo ir biurokratizmo ir taip gindama teisę į viešąjį administravimą, tęsčiau suformuotą gerąją praktiką derinti tarpininkavimą ir skundų nagrinėjimą iš esmės.
Dirbant nevyriausybinėje organizacijoje tikrai ne kartą teko susidurti tiesiogiai su žmonėmis, kurie jaučiasi pakliuvę į aklavietę dėl itin formalaus ir atsainaus valstybės institucijų požiūrio į jų problemas. Individualių skundų nagrinėjimą vertinu ne tik kaip galimybę padėti išspręsti konkretaus žmogaus problemą ir taip galbūt padėti jam vėl atkurti pasitikėjimą valstybe, bet ir kaip būdą identifikuoti pažeidimus lėmusias priežastis ir imtis veiksmų joms šalinti.
Būdama Seimo kontroliere ypatingą dėmesį skirčiau tyrimams dėl žmogaus teisių ir laisvių pažeidimo viešojo administravimo srityje pradėti savo iniciatyva. Ši įstatyme įtvirtinta galimybė leidžia reaguoti į sistemines daugeliui asmenų aktualias problemas, ypač kylančias dėl teisinio reguliavimo trūkumų.
Kompetencijas, įgytas darbo Konstituciniame Teisme metu, esu pasirengusi prireikus taikyti kreipiantis į administracinius teismus su prašymu ištirti norminių administracinių aktų atitiktį įstatymams ar Vyriausybės nutarimams. Šia ir kitomis Seimo kontrolierių įstatyme įtvirtintomis teisėmis aktyviai naudočiausi, taip prisidėdama prie viešojo intereso gynimo. Įgyvendindama nacionalinės žmogaus teisių institucijos funkcijas, daug dėmesio skirčiau bendradarbiavimui su skirtingomis pilietinės visuomenės organizacijomis, akademine bendruomene ir konkrečių sričių nacionaliniais bei tarptautiniais ekspertais.
Esu įsitikinusi, kad pliuralizmas ir bendradarbiavimas, kuriam daug dėmesio skirta ir Paryžiaus principuose dėl nacionalinių žmogaus teisių institucijų statuso, yra būtinas siekiant kompleksiškai ištirti problemas ir teikti faktais bei gerąja patirtimi grindžiamas rekomendacijas. Šiuo tikslu taip pat imčiausi veiksmų, siekdama plėsti bendradarbiavimą su kitais Seimo skiriamais pareigūnais ir valstybės institucijomis.
Apibendrinsiu. Jeigu būtų pritarta mano kandidatūrai, mano veiklos gairės būtų dėmesys kiekvieno asmens situacijai, konstruktyvus dialogas, pliuralizmas ir proaktyvus nustatytų problemų sprendimas.
Dėkoju už jūsų dėmesį ir esu pasirengusi atsakyti į jūsų klausimus.
PIRMININKAS. Ačiū gerbiamai pretendentei. Jūsų nori paklausti dešimt Seimo narių. Pirmas klausia T. V. Raskevičius. Prašom, kolega.
T. V. RASKEVIČIUS (LF). Dėkoju už suteiktą žodį. Gerbiama kandidate, dėkoju už prisistatymą. Visų pirma norėčiau jums padėkoti. 2010 metais turėjau garbės Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute klausytis jūsų dėstomą žmogaus teisių kursą. Dėkoju, kad žmogaus teisių tema sudominote taip, kad ilgainiui tai tapo mano profesija.
O klausimas, susijęs su kandidatūra, yra toks. Seimo kontrolierių įstaiga taip pat vykdo ir nacionalinės žmogaus teisių institucijos funkcijas. Įstaiga akredituota Jungtinių Tautų lygmeniu 2018 metais. Kaip vertinate iki šiol nuveiktą įstaigos įdirbį vykdant nacionalinės žmogaus teisių institucijos funkcijas? Kokią viziją turite dėl Seimo kontrolierių įstaigos kaip nacionalinės žmogaus teisių institucijos ir kokių konkrečių žingsnių ketinate imtis šiai vizijai įgyvendinti? Ačiū.
E. LEONAITĖ. Labai ačiū. Iš tiesų atsižvelgiant į mano patirtį, nacionalinės žmogaus teisių institucijos funkcijos yra tos, kurios asmeniškai man yra be galo svarbios. Ankstesnį įdirbį vertinu teigiamai, nes matau, kad iš dalies buvo integruojamas tiek mandatas nagrinėti individualius piliečių skundus, tiek jų pagrindu inicijuojami svarbiausių žmogaus teisių problemų tyrimai, teikiamos rekomendacijos.
Vis dėlto mano vizija būtų dar aktyvesnis reagavimas į aktualias problemas, į esamas krizines situacijas. Iš dalies, kaip ir minėjau prisistatymo metu, aš matyčiau būtinybę plėsti bendradarbiavimą, didinti daugiašališkumo arba, kitaip tariant, pliuralizmo principo įgyvendinimą, nes būtent daugiašališkumas, pliuralizmas, įsiklausymas į skirtingas perspektyvas, į skirtingas nuomones yra tam, kad atliekami tyrimai nebūtų tiesiog priimami kaip galbūt šiek tiek nuleisti, atitraukti nuo tų žmonių, kurie realiai dirba toje srityje.
Tai mano vizija pirmiausia būtų tokia, kad tai turėtų būti kuo didesnis bendradarbiavimas, kuo didesnis daugiašališkumas. Tai leistų iš tiesų teikti faktais pagrįstas rekomendacijas, nes dažnai jokia valstybės institucija ir joks pareigūnas neturi tiek žinių, kiek jų gali turėti žmonės, kurie dirba konkrečia tema ir tam yra paskyrę iš esmės visą savo profesinį gyvenimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia I. Kačinskaitė-Urbonienė. Ruošiasi V. Bakas.
I. KAČINSKAITĖ-URBONIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Visai kaip Tomas Vytautas norėčiau pirmiausia pradėti nuo pagyrimo jūsų kaip kandidatės, nes teko taip pat mokytis ir klausytis jūsų, tai tikrai visada palikote ir paliekate ypač profesionalaus žmogaus įspūdį.
Mano klausimas toks. Aš žinau jus labiau kaip tarptautinių žmogaus teisių profesionalę, tačiau Seimo kontrolierių įstaiga tikrai turi rūpintis ir mūsų čia gyvenančiais žmonėmis, kurie neretai susiduria su įvairiais biurokratiniais trukdžiais. Ir tikrai ne kartą esu susidūrusi su žmonėmis, kurių skundai buvo atmesti dėl jų neprofesionalaus parengimo ir visa kita. Kokios jūsų įžvalgos būtų, kaip būtų galima mažinti biurokratijos lygį Lietuvoje? Kaip galėtume labiau informuoti asmenis, kaip jiems parengti skundus, ir tiesiog kaip gerinti šią situaciją? Ir apskritai kokius matote didžiausius iššūkius savo veikloje, jeigu būsite paskirta?
E. LEONAITĖ. Dėkoju jums už klausimą. Iš karto norėčiau pasitikslinti apie skundus – į kurias institucijas, ar į teismą, ar į Seimo kontrolierių? (Balsai salėje) Kalbant apie kreipimąsi į Seimo kontrolierius, ką aš matyčiau ir ko galbūt šiuo metu šiek tiek pasigendu, tai tokio platesnio informavimo apie šią galimybę, labai praktinio pobūdžio informavimo, pavyzdžiui, apie tai, su konkrečiais pavyzdžiais, kada skundas pripažįstamas nepriimtinu, kuo grindžiama skundo priėmimo nepriimtinumo praktika.
Manau, kad kiekvienam žmogui prieinamos informacijos parengimas ir didesnė informacijos sklaida būtų viena iš tų svarbių priemonių tai informuoti, nes esu susipažinusi, kad daugiau negu 60 % skundų, kurie pripažįstami nepriimtinais, yra laikoma, kad jų nagrinėjimas būtų tikslingesnis kitoje institucijoje.
Vėlgi manau, kad tiesiog šiuo metu svetainėje neteko matyti tokio detalesnio pagrindimo, paaiškinimo, kad žmogus atsidaręs galėtų pamatyti, kokiais atvejais kas ką gali, ko negali Seimo kontrolierius. Pirmiausia informacijos sklaida. Bet vėlgi, kad būtų prieinama kalba, kad nebūtų pateikiama biurokratiškai, kad nereikėtų turėti aukštojo teisinio išsilavinimo, kad suprastum šią informaciją.
PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi kolegos V. Bako nematau, klausia J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamoji kandidate, turbūt jūs sekėte dabartinio kontrolieriaus ir jo talkininkų veiklą. Manau, pastebėjote vieno patarėjo tokią labai matomą viešai veiklą, kai jis, nuvykęs į pasienį, po to rašo emocingus postus feisbuko paskyroje, daro kategoriškas išvadas, nors Seimo kontrolierius dar jokio tyrimo nebaigęs ir išvadų nesuformulavęs. Kartais susidaro toks įspūdis, kad toks patarėjas faktiškai vadovauja Seimo kontrolieriui. Kaip jūs spręsite santykį su savo pavaldiniais, ar ir toliau jie vadovaus Seimo kontrolieriams, ar kažkaip kitaip? Ir kaip vertinate mano paminėtą atvejį?
E. LEONAITĖ. Dėkoju jums. Iš tiesų šiuo metu aš stoviu prieš jus kaip kandidatė tiesiog į Seimo kontrolierius ir šiuo metu ne kaip į įstaigos vadovus, nes, kiek žinau, Žmogaus teisių biuras yra tiesiogiai pavaldus įstaigos vadovui. Nepaisant to, jeigu įvertinčiau iš žmogiškos pusės, tai galbūt matyčiau tam tikrų komunikacijos klaidų, bet manau, kad jos turėtų būti sprendžiamos pirmiausia kalbantis su konkrečiu žmogumi, vėlgi galbūt nusistatant labai aiškias vidines komunikavimo procedūras, kaip ir kada kokia informacija turi būti viešinama, kaip turi būti bendradarbiaujama ir bendraujama su valstybės institucijomis. Be abejo, viešumas yra vienas iš principų, bet, kaip jūs pastebėjote, matyt, mano būtų vizija tokia, kad tai neturėtų būti galbūt atskiro žmogaus iniciatyva, o tai turėtų išeiti iš Seimo kontrolierių įstaigos kaip tokios.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (LRF). Gerbiama pretendente, noriu paklausti jums piliečių dažniausiai užduodamo klausimo ir tiesiog vertinimo visos Seimo kontrolierių institucijos kaip įstaigos, kuri ilgiausiai nagrinėja jų pateiktus skundus ir nėra nustatyta trukmės kaip ombudsmeno institucijai, kiek laiko skundas turėtų būti nagrinėjamas Seimo kontrolieriaus. Tai užtrunka, patikėkite, labai ilgai, jei dar ir sudėtinis klausimas, todėl Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas netgi ėmėsi iniciatyvos teikti apriboti kiekvieno skundo nagrinėjimo trukmę. Aš noriu paklausti jūsų nuomonės. Jūs, kaip pretendentė užimti šias svarbias pareigas, kaip jūs matote, ar skirsite savo dėmesį vis dėlto dėl piliečių dėl piktnaudžiavimo, biurokratizmo, kitų keliamų klausimų teikiamų skundų nagrinėjimo trukmės, nes tai pasako ir apie pačios įstaigos įvaizdį mūsų visuomenėje.
E. LEONAITĖ. Ačiū. Be abejo, trukmės klausimas visada tampa aktualus, nes žinome, kad per ilga trukmė didina nusivylimą visomis institucijomis, į kurias žmogus kreipiasi. Iš tiesų įstatyme, kiek man žinoma, yra tas trijų mėnesių terminas, bet, matyt, praktikoje ne visada jo yra laikomasi. Tačiau, viena vertus, į tai taip atsakyčiau, kad per galbūt informacijos sklaidą, kaip jau buvo minėta, kad žmonės labiau žinotų, ko jie gali tikėtis, kokiais atvejais kreiptis, nes apie 50 %, man atrodo, galiausiai yra pripažįstama, kad skundai nepriimtini. Bet kiekvienas toks pripažinimas kaip nepagrįsto turi būti motyvuotas, tai atitinkamai reikalauja ir resursų, žmogiškojo darbo. Jei būtų šiuo aspektu.
Kitas irgi yra konkrečių procedūrų optimizavimo nustatymas, kad kuo didesnė specializacija tarp konkrečių asmenų, nagrinėjančių konkretų aspektą. Aišku, ir dabar aš matau labai aiškias pastangas, kai įmanoma pasitelkti tarpininkavimą, nes tai pagreitina skundo sprendimą. Aišku, ir skundų yra įvairių. Kai kurie yra, kad tikrai kompleksinės problemos, ir turint omenyje susikaupusį krūvį tai… Bet iš dalies tai yra susiję kartais ir su žmogiškųjų resursų klausimu. Bet ką tikrai galima nekeičiant žmogiškųjų resursų padaryti, tai vėlgi informavimas ir vėlgi prioritetai, tam tikros procedūros ir nuolatinis bendravimas, atsiskaitomybė už nuveiktus darbus.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia S. Tumėnas.
S. TUMĖNAS (LVŽSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiama kandidate, gerbiu jūsų institucijos ir ten dirbančių darbuotojų darbą ir kaip vienmandatininkas galiu pasakyti, kad žmonės daugiausia pasitiki jūsų institucija ir prezidentūra. Ir kreipiasi į jūsų instituciją kaip į paskutinę galimai galinčią padėti. Tai tą visi mes pastebime. Tačiau ar jūs dėsite pastangas, kad jūsų tarnybos darbas turėtų realesnių galių? Dabar jūs parašote raštus, išsamiai išstudijuojate, konstatuojate pažeidimus, informuojate savivaldybes, kitas institucijas, tačiau dažnai tuo ir baigiasi. Ar dėsite pastangas, kad jūs daugiau turėtumėte galių patys kaip institucija? Ačiū.
E. LEONAITĖ. Atsakant į tą klausimą, tai greičiausiai atsakymas yra jūsų gerbiamų Seimo narių rankose, nes Seimo kontrolierius, kaip ir bet kuris kitas valstybės pareigūnas, turi tiek galių, kiek jam suteikia įstatymas. Šiuo atveju ir Seimo kontrolieriaus galios yra tokios, kokios yra apibrėžtos įstatyme.
Kitas klausimas būtų, matyt, pagal esamas kompetencijas tos didesnės, ką aš ir kalbėjau, bendradarbiavimo, įtraukimo, kalbėjimosi, bendrų sprendimų paieškos, kad rekomendacijos būtų tos, kurios yra priimamos, sakykime, legitimios, įgyvendinamos, ir bendraujant, ir vėliau, kaip sakoma, teiraujantis, ir sekant jų įgyvendinimo procesą. Tai koncentruočiausi į tai pagal esamas galias.
O iš tiesų įstatymai tikrai suteikia, būtent Seimo kontrolierių įstatymas, daug funkcijų ir teisių Seimo kontrolieriui, jomis mes galime pasinaudoti. Įskaitant, ypač ką akcentavau ir prisistatydama, galimybę kreiptis į Administracinį teismą ginčijant norminių teisės aktų teisėtumą, taip pat galimybę siūlyti Seimui kreiptis į Konstitucinį Teismą dėl galimai antikonstitucinių Vyriausybės nutarimų ar tam tikrų Seimo aktų nuostatų, kur yra neaiškumų, neapibrėžtumų, teisės spragų. Tų galimybių yra, aš manyčiau, ir tikrai būčiau pasirengusi jas labai aktyviai naudoti.
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (LRF). Gerbiama pranešėja, skirtingai negu mano kolega, manau, kad tikrai orinė organizacija – daug dirbate, raštus rašote, rašote pareigūnams ir institucijoms, o jie pasideda į stalčių, kaip ir pabėgėlių klausimu. Niekas čia nesikeičia, jie sako, kad viskas čia labai gerai, teisės nepažeidžiamos. Institucijos pareigūnai ir kontrolierius mato situaciją kitaip.
Žinote, aš norėjau kitą klausimą užduoti. Vis dėlto sovietmečiu labai madingas buvo komunizmas ir komunistinė ideologija. Dabar labai madinga homoseksualizmas ir genderizmas. Ar jūs pasiduosite šitai ideologijai, ar būsite visiems vienodai teisinga?
E. LEONAITĖ. Ačiū už klausimą. Aš manau, kad mūsų ir įstatymuose yra įtvirtinta, ir Konstitucinio Teismo nutarime, kitaip tariant, oficialiame Konstitucijos aiškinime yra įtvirtintas draudimas diskriminuoti asmenį dėl įvairių pagrindų, įskaitant jūsų minėtus ir lyties tapatybės, ir seksualinės orientacijos pagrindus. Aš manau, kad šie pagrindai tikrai negali būti ignoruojami, bet vėlgi apie tai, kad yra pripažįstama, kad yra žmonių, kurių teisės turi būti ginamos, ir jie turi būti apsaugoti nuo diskriminuojančio elgesio, tai jokia forma nemanyčiau, kaip tai pažeidžia kitų asmenų teises. Manyčiau, tai tikrai neužkerta galimybės ginti ir kitų asmenų teises. Taip, mano tikslas būtų ginti visų asmenų teises, nes tai yra ir konstitucinė prievolė, kad Seimo kontrolierius turi be jokios diskriminacijos vykdyti savo funkcijas.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia L. Nagienė.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Pratęsdama, dabar jūs ir apie pabėgėlius kalbėjote, ir sakote, kitų asmenų teisės. Ką jūs manote, kur šiandieną yra ta didžiausia pabėgėlių problema? Ir ką keistumėte, kokius teisės aktus galbūt rekomenduotumėte pakeisti? Jūs pati, eidama į šitą instituciją, pastebėjote, kad tikrai didžiulė problema yra pabėgėliai. O gal yra ir daugiau, jeigu susipažinote? Ir kokius įstatymus reikėtų pakeisti?
E. LEONAITĖ. Dėkoju. Šiuo metu, kiek žinau, yra labai aktyviai svarstomos Užsieniečių teisinės padėties įstatymo pataisos ir siekiama spręsti problemas, su kuriomis mes iš tiesų galime susidurti ateityje ir Europos Sąjungos akyse, ir Europos Tarybos akyse… Tai yra tai, kuomet Europos Sąjungos teisės požiūriu sulaikymui prilygstančios situacijos pas mus nelaikomos tokiomis, tai yra skiriama ne teismo tvarka, kitos problemos. Kaip nevyriausybinės organizacijos atstovei tenka dalyvauti šiuose procesuose ir tie siūlymai yra teikiami.
PIRMININKAS. Ačiū. Deja, laikas išseko. Ačiū pranešėjai. Per šoninį mikrofoną repliką ar dėl vedimo tvarkos? Prašom, kolega V. Bakas.
V. BAKAS (DFVL) Ar galiu užduoti klausimą, pirmininke? Aš buvau užsirašęs.
PIRMININKAS. Klausimų laikas baigėsi.
V. BAKAS (DFVL) Aš buvau pats pirmas užsirašęs.
PIRMININKAS. Jūs ne pirmas buvote, o trečias.
V. BAKAS (DFVL) Tai gerai, priimkite sprendimą, ar galiu paklausti, ar ne. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolega, jūs galėsite užduoti klausimą frakcijoje. Ačiū pranešėjai.
Gerbiami kolegos, pagal suderintą grafiką komitetai susitiks su gerbiama pretendente. Pagrindiniu komitetu yra numatytas Žmogaus teisių komitetas. Svarstyti klausimą numatyta lapkričio 25 dieną. Ar bendru sutarimu galime pritarti dėl komiteto ir svarstymo laiko? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
14.29 val.
Sporto įstatymo Nr. I-1151 23 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-935 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Sporto įstatymo 23 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-935. Pranešėjas – Respublikos Prezidento patarėjas P. Baltokas. Pateikimo stadija.
P. BALTOKAS. Laba diena, gerbiami Seimo nariai. Leiskite man pristatyti Lietuvos Respublikos Prezidento teikiamą Sporto įstatymo pakeitimo projektą. Šiuo projektu Respublikos Prezidentas siūlo keisti Sporto įstatymo 23 ir 25 straipsnių nuostatas nustatant, kad asmenims, nepriklausomai nuo jų galios ar negalios, besivaržantiems aukščiausio lygmens sportinėse varžybose, premijos būtų nustatomos lygiais pagrindais, remiantis įstatyme jau dabar įvardintais sportinio varžymosi kriterijais, egzistuojančiais atitinkamame sporto varžybų range. Projektu siūloma pritaikyti analogiškas nuostatas ir rentų sistemą.
Gerbiami Seimo nariai, dabartinės įstatymo nuostatos arba siūlomi pakeitimai panaikintų įtvirtintą išankstinę diskriminaciją negalios pagrindu, kai asmenys pagal turimą negalią suskirstomi į skirtingo rango varžybas. Sporto įstatymo VII skyrius reglamentuoja valstybės skatinamąsias priemones – premijas, stipendijas ir rentas. Jos yra skiriamos sportininkams už pasiektus aukšto meistriškumo laimėjimus. Jos turėtų būti skiriamos laikantis lygiateisiškumo principo ir atsižvelgiant į kitus Sporto įstatymo 22 straipsnyje nustatytus kriterijus.
Nepaisant to, Sporto įstatymo 23 straipsnyje paralimpinių, kurčiųjų ar specialiųjų žaidynių prizininkai yra išskirti atskirai ir taip atitinkamai jiems pritaikomos mažesnio rango varžybos. Akivaizdu, kad toks skirtingas premijų, valstybinių rentų reglamentavimas a priori įstatymo lygmeniu žaidynes, organizuojamas atskirai tam tikrą negalią turintiems žmonėms, išskiria į kitokio rango varžybas.
Gerbiami Seimo nariai, nors valstybės skiriamos priemonės ir gali būti skirtingos premijoms ir rentoms, tačiau tik atsižvelgiant į objektyvius sportinius kriterijus, tai yra varžybų rangą, kurį mes siūlome sulyginti, jų organizavimo tvarką, kitaip tariant, 22 straipsnyje esančius kvotų ir atrankų mechanizmus, taip pat 22 straipsnyje nurodytą dalyvaujančių šalių ir sportininkų skaičių. Siūlomi pakeitimai derinti su socialiniais partneriais. Jiems pritaria Olimpinis, Paralimpinis, Kurčiųjų ir specialiųjų žaidynių komitetai. Kviečiu jiems pritarti ir Seimo narius. Esu pasirengęs atsakyti į jūsų klausimus.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamas pranešėjau. Jūsų norėtų klausti aštuoni Seimo nariai. Pirmas klausia V. Fiodorovas. Nematau. Klausia S. Jovaiša. Ruošiasi V. Alekna.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamas pranešėjau, jūs minėjote apie Prezidento numatomus kažkokius varžymosi kriterijus. Ar galėtumėte juos aiškiau pavardinti, nes man įdomu, ar norima šiuo įstatymo pakeitimu visiškai suvienodinti sveikųjų ir neįgaliųjų, ir kitų sportininkų premijas ir rentas už tam tikrą sportinę veiklą?
Dabar tarp tų kriterijų gali būti, aišku… Aš matau, kuris tikrai yra nusipelnęs pagarbos, tai užimta vieta. Ne rezultatas, ne masiškumas, ne konkurencija ir panašiai, tik užimta vieta. Bet tokių vietų galima užimti ir jaunimo žaidynėse (teisingai?), atitinkamo rango studentų žaidynėse, netgi veteranų, kurie išplėstinėse žaidynėse laimi visą krūvą medalių.
Dar paskutinis klausimėlis. Ar priėmus šį įstatymą tie, kurie jau yra iškovoję tam tikrus apdovanojimus, jau bus nominuoti rentoms ar premijoms? Ačiū.
P. BALTOKAS. Ačiū, Seimo nary, už klausimus. Pasistengsiu atsakyti į visus juos eiliškumo tvarka.
Dėl kriterijų pabrėžiu, jog Prezidentas nesiūlo nustatyti jokių naujų kriterijų. Prezidentas siūlo aiškiau Vyriausybės tvarkoje įtvirtinti ir išplėsti dabar įstatyme nustatytus kriterijus. 22 straipsnyje mes turime lygiateisiškumo principą ir turime kelis sportinio varžymosi kriterijus, tai yra atrankų kvotų sistema varžybose ir dalyvaujančių šalių ar sportininkų skaičius.
Ar šiuo įstatymo pakeitimu nėra siekiama suvienodinti pinigines išmokas iš karto vien dėl to, kad yra žmogus įgalus arba turintis galią ar negalią? Šio įstatymo pakeitimu yra siekiama panaikinti išankstinę diskriminaciją, šiandien užkoduotą įstatyme. Įstatymas per savo atskiras dalis tiesiog a priori išdėlioja asmenis į skirtingo lygmens varžybas, sako, kad turinčiųjų negalią varžybų pasiekimai yra prastesni.
Dėl vietų skaičiaus, už ką būtų ar nebūtų skiriamos premijos, nėra daromi pakeitimai. Yra daromas mažas pakeitimas dėl rentų. Tai yra susiję su paralimpiečių ir kurčiųjų sportu, siekiant išlaikyti tiesiog bendrąją taisyklę. Lygiai taip pat, jeigu atsakyčiau į jūsų paskutinį klausimą dėl įsigaliojimo, nes rentos gerintų situaciją, apie 30 sportininkų, iškovojusių pasiekimus nuo nepriklausomybės laikų, galėtų pretenduoti į rentas. Tai valstybei kainuotų apie 0,4 mln. per metus, jeigu būtų priimtos tokios nuostatos, kaip siūlo Prezidentas.
Prezidentas nesiūlo keisti arba plėsti šiandien egzistuojančios premijų sistemos, dar kartelį pabrėžiu, siekiame panaikinti išankstinę diskriminaciją. Išankstinę diskriminaciją, užkoduotą įstatymu, nustatant, kad jeigu žmogus turi negalią, jo pasiekimas niekada nebus prilyginamas tokiam pačiam lygiui kaip žmogaus, neturinčio negalios. Tai paprasčiausiai yra neteisinga.
PIRMININKAS. Ačiū. Nematau kolegos V. Aleknos. Klausia M. Ošmianskienė.
M. OŠMIANSKIENĖ (LF). Dėkoju už suteiktą žodį. Sakote, kad siekiate naikinti išankstinę diskriminaciją, jei žmogus turi negalią. Niekaip negaliu sutikti su šiuo teiginiu, nes olimpiada yra skirta visiems žmonėms. Joje gali dalyvauti įvairios galios ir negalios žmonės, ne tik gali dalyvauti, tačiau dalyvauja ir laimi aukso medalius. Yra siūloma ir toliau skirstyti segreguotas žaidynes, kokias nors atskiras, žmonėms su negalia, jos iš esmės yra netgi diskriminacinės sveikų žmonių atžvilgiu. Labai norėtųsi iš prezidentūros, iš tokios aukštos institucijos, išgirsti šią žinutę, kad tai yra diskriminacija ir segregacija, o ne toliau, kaip pasakyti, puoselėti ir girti, kad turime kaip nors priešintis sporto bendruomenei su negalią turinčiais žmonėmis. Tai yra supriešinimas.
Mano kitas klausimas būtų apie rentas. Ar negalvojate, kad rentų sistemos nereikėtų plėsti, priešingai, naikinti, kad tai yra sovietinis palikimas ir kad reikėtų keisti socialiniu draudimu bei galimybėmis mokytis persikvalifikuoti ir dirbti? Šiandien net du Seimo narius turime, jie yra aukštų pasiekimų sportininkai, gauna Seimo nario algą, atlyginimą, bei rentas.
P. BALTOKAS. Dėkoju už klausimus. Visų pirma reaguosiu į jūsų pasisakymą. Iš tiesų pasaulyje yra pavyzdžių, kuomet negalią turintys sportininkai dalyvavo ir laimėjo atitinkamos vietos medalius olimpinėse žaidynėse. Tačiau tų pavyzdžių per visą pasaulį turbūt galime suskaičiuoti ant dviejų rankų pirštų ar gal šiek tiek daugiau. Visa esmė šiuo atveju yra ta, kad paralimpinės žaidynės yra organizuojamos, jos yra pripažįstamos pasauliniu mastu, jas ketinama pradėti organizuoti kartu su olimpinėmis žaidynėmis, vis dėlto didžioji dalis sportininkų, turinčių negalią, dalyvauja paralimpinėse žaidynėse. Tai yra bendroji taisyklė.
Jeigu kalbėtume apie rentų sistemos išplėtimą ar neišplėtimą, siekis, kaip ir minėjau, šio įstatymo pakeitimų yra panaikinti diskriminacines nuostatas arba, kitaip tariant, išimtines tvarkas, galiojusias iki šiol. Todėl nekvestionavome pačios rentos būtinybės ar ne būtinybės. Esu įsitikinęs, kad Seimas savo diskusijų salėje tikrai galės apie tai diskutuoti, juo labiau kad ministerija turi pateikti ir naujus sporto finansavimo modelius. Tai turbūt bus sujungta ir turėtų išeiti vienas bendras geras projektas.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia L. Nagienė.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiamas pranešėjau, noriu jūsų paklausti. Jūs įtraukėte būtent dėl rentos vieną iš sąlygų. Ten yra numatyta – sporto rungtyse varžėsi ne mažiau kaip 12 šalių sportininkai. Kodėl ten 12, ne 16? Dėl kokios priežasties jūs įvardinote tą skaičių? Anksčiau tas skaičius teisės akte net nebuvo numatytas? Ačiū.
P. BALTOKAS. Anksčiau toks skaičius teisės akte nebuvo numatytas. Mes šio skaičiaus klausėme komitetų, tai yra Olimpinio, Paralimpinio ir Kurčiųjų, koks yra visuotinai pripažįstamas valstybių skaičius, kad tai yra pakankamo konkurencingumo varžybos. Tas atsakymas buvo 12, štai todėl yra numatytas skaičius – 12 skirtingų valstybių.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia I. Pakarklytė.
I. PAKARKLYTĖ (LF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiamas pranešėjau, toks siekis, dėl kurio teikiate šį įstatymo projektą, kad premijos ir renta būtų nustatomos lygiu pagrindu, išties yra sveikintinas. Ir kad turėtų būti struktūruojama ne pagal negalią, o pagal objektyvius tų žaidynių kriterijus. Kaip manote, kas lėmė tai, kad iki šiol buvo vengiama kalbėti šia tema ir, prezidentūros nuomone, kas dar galėtų būti padaryta šioje srityje, kad mes turėtume daugiau sportininkų su skirtinga galia ir būtų jų didesnis įsitraukimas?
P. BALTOKAS. Ačiū jums už klausimą. Iš tiesų net ir teikiant šį įstatymo projektą niekaip negalima pabėgti nuo fakto, kad sportininkų pasirengimas ir įsitraukimas prasideda dar mokykloje, universitete ir tik tada pereina į aukštą meistriškumą. Taip, yra pavyzdžių, kuomet sportininkai, turintys negalią, pradeda sportuoti tik po kokios nelaimingos traumos. Bet mes turime labai didelių problemų dar mokyklos lygmeniu su įtraukimu vaikų, jų bazių pritaikymu. Čia būtų pagrindinis momentas, ką iš principo valstybėje galėtume padaryti. Labai tikiuosi, kad sudaryta darbo grupė dėl aukšto meistriškumo sporto strategijos nepamirš neįgaliųjų sporto klausimų. Dėkoju jums už tai, kad pripažįstate siekį panaikinti išankstinę diskriminaciją, jis toks ir yra. Ačiū jums už palaikymą. Dėkui.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia R. Šarknickas, deja, jau paskutinis.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Mano labai panašus klausimas į Ievos, tai nekartosiu.
PIRMININKAS. Dar turi galimybę paklausti L. Girskienė.
L. GIRSKIENĖ (LVŽSF). Laba diena. Kaip žinote, yra registruotas naujas Sporto įstatymas ir jis yra prieštaringai vertinamas sporto bendruomenės, nebuvo atsižvelgta į daugiau negu pusę sporto bendruomenės pastabų. Kokia Prezidento nuomonė, jeigu jis yra susipažinęs, dėl registruoto Sporto įstatymo projekto ir galbūt dar bus kokių nors pasiūlymų? Ačiū.
P. BALTOKAS. Girdžiu jūsų klausimą, jis yra šiek tiek apie kitą projektą. Turbūt aš paminėsiu tai, kad tame projekte nėra 23 ir 25 straipsnių pakeitimo. Prezidentas mano, kad jų trūksta, tariasi su socialiniais partneriais, kaip ir minėjau, keturiais komitetais, viešosiose konsultacijose su visuomene. Buvo nuspręsta, kad dabar yra laikas kalbėti apie diskriminacinių nuostatų panaikinimą.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kolegos, dėl balsavimo motyvų už – A. Vinkus.
A. VINKUS (LVŽSF). Gerbiamieji Seimo nariai, susipažinus su visa teikiamo Sporto įstatymo pakeitimo projekto medžiaga, susidaro įspūdis, kad iš tiesų buvo rengtasi labai atsakingai, nes vien aiškinamajame rašte nurodoma net 11 priežasčių, kodėl toks pakeitimas yra tikslingas ir reikalingas. Visos nurodytos priežastys yra reikšmingos, tačiau, mano galva, svarbiausia yra siekis, kad visi sportininkai, įskaitant ir negalią turinčius sportininkus, dalyvaujančius paralimpinėse žaidynėse, būtų vertinami pagal jų pasiektus rezultatus. Beje, ši problema jau ne kartą nuskambėjo viešuose informacijos šaltiniuose, nes paralimpinėse žaidynėse dalyvaujantys sportininkai nesijaučia vertinami taip pat, kaip ir visi kiti sportininkai.
Kadangi Sporto įstatymas reglamentuoja ir valstybės skatinamąsias priemones – premijas, stipendijas ir rentas sportininkams už pasiektus aukšto meistriškumo laimėjimus, įstatymo projekto iniciatoriai aiškiai nurodo, kad galiojančiame įstatyme nustatyta skirtinga valstybės rentų paralimpinių ir kurčiųjų žaidynių laimėtojams mokėjimo tvarka, nei olimpinių žaidynių dalyviams. Skiriasi nustatytas laimėtojų vietų skaičius, jų galimybė pretenduoti į rentas. Projekte siūloma spręsti ir šią problemą.
Manau, kad priėmus teikiamą įstatymo pataisą bus panaikinta šiuo metu egzistuojanti diskriminacija negalios pagrindu ir bus didinama sportininkų motyvacija aktyviau dalyvauti sporto renginiuose ir siekti geresnių rezultatų.
Drįsau išdėstyti savo asmeninę nuomonę ir kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl motyvų nuomonė prieš – M. Ošmianskienė.
M. OŠMIANSKIENĖ (LF). Gerbiamieji Seimo nariai, kuomet ateina įstatymo pataisos, kuriose yra žodžiai „žmogus su negalia“, atrodo, iš karto labai sunku pasakyti ne ir lyg ir viskas yra teisinga. Deja, ne visada tai yra teisinga ir šios įstatymo pataisos yra būtent tokios.
Visų pirma tai nesprendžia jokios išankstinės diskriminacijos. Aš labiau sakyčiau, kad tai net prisideda prie diskriminacijos ir dar prisideda prie segregacijos.
Antra labai svarbi priežastis, kad tai yra skaldančios įstatymo pataisos. Jos supriešins dvi bendruomenes: sportininkų, sportininkų profesionalų, tikrai aukšto meistriškumo žmonių su kitais žmonėmis, kurie nėra tokio aukšto meistriškumo, tačiau turi požymį „negalia“. Šiandien mes jau turime tokių sportininkų, kurie patenka pagal normatyvus į olimpiadą, tačiau ten nedalyvauja. Jiems lengviau dalyvauti žemesnio rango varžybose ir jose užimti prizinę vietą. Kodėl jie nedalyvauja ten ir neužima 50 ar 45 vietos? Nes mažiau apsimoka.
Todėl aš siūlau labai gerai pagalvoti ir nebėgti kiekvieną kartą, kai ateina įstatymas, kuris sako, kad tai yra apie žmones su negalia. Žmonės su negalia, turėdami aukštų pasiekimų, ir dabar gauna visas tas pačias premijas, rentas, kurias gauna ir kiekvienas kitas sportininkas. Dėkui.
PIRMININKAS. Ačiū už nuomonę. Balsuosime nustatytu laiku, tai yra 15 val. 15 min.
14.47 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2002 m. gegužės 28 d. nutarimo Nr. IX-907 „Dėl Nacionalinio saugumo strategijos patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1085 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2002 m. gegužės 28 d. nutarimo Nr. IX-907 „Dėl Nacionalinio saugumo strategijos patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1085. Kviečiame pranešėją – krašto apsaugos ministrą A. Anušauską.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, teikiamu nutarimu siekiama atnaujinti ir patikslinti Nacionalinio saugumo strategiją pritaikant nacionalinio saugumo politiką prie pasikeitusios šalies situacijos. Atnaujinta strategija leis tinkamai visapusiškai stiprinti šalies saugumą pasikeitus saugumo situacijai. Projektas buvo rengiamas nuo kovo mėnesio pabaigos iki birželio mėnesio. Buvo sudaryta tarpinstitucinė darbo grupė. Rugsėjį Vyriausybė pritarė pasitarime. Spalio 18 dieną, lygiai prieš mėnesį, pritarta Valstybės gynimo taryboje. Rengiant projektą buvo konsultuojamasi su Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nariais, su ekspertais.
Projekte buvo iškeltas tikslas strategiją padaryti aiškesnę, todėl buvo apibrėžti nacionalinio saugumo interesai, apimantys gyvybinius ir svarbiausius interesus. Buvo aprašyta saugumo aplinka, įvardinti rizikos veiksniai, pavojai, grėsmės ir nacionalinės saugumo politikos įgyvendinimo uždaviniai sugrupuoti į tris ramsčius. Kaip minėjau, sugrupuoti į tris ramsčius. Aprašoma nacionalinio saugumo politika siekiama įgyvendinti visuotinio saugumo principą.
Ramsčiu „Valstybės gynyba“ suformuluoti uždaviniai ne tik dėl kariuomenės plėtros, bet ir dėl civilių institucijų, privataus sektoriaus, piliečių žinių ir įgūdžių dalyvauti valstybės gynyboje didinimo.
Ramsčiu „Valstybės ir visuomenės atsparumas“ didžiausias dėmesys skirtas pasirengimui krizėms ir efektyviam jų valdymui, atskirų sektorių atsparumo grėsmėms didinimui.
Ramsčiu „Respublikos interesus atitinkanti tarptautinė saugumo sistema“ brėžiamos dvi kryptys. Pirmoji – uždaviniai, kuriais siekiama prisidėti prie tarptautine teise grįstos pasaulio tvarkos ir euroatlantinės bendrijos stiprinimo. Antroji – užsienio politikos prioritetai, kuriais stiprinamas Lietuvos interesų atstovavimas pasaulyje ir mažinama priklausomybė nuo autoritarinių režimų. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūsų nori klausti vienas Seimo narys – V. Rakutis, bet ir jo nematau salėje. Ačiū jums. Kolegos, dėl balsavimo motyvų nėra norinčių kalbėti. Balsuosime, kaip ir numatyta, 15 val. 15 min.
14.50 val.
Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo Nr. XIII-2166 7, 141, 142 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 511 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-873, Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo Nr. XIII-2166 7, 141, 142 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 511 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-874 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo 7, 141, 142 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 511 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-873. Taip pat kartu kitas vienu paketu – Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo 7, 141, 142 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 511 straipsniu įstatymo, čia tik kitu numeriu, įstatymo pakeitimo projektas Nr. XIVP-874. Pranešėjas – R. Vaitkus. Prašom.
R. VAITKUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, Vyriausybė yra užsibrėžusi siekti, kad iki 2025 metų 30 %, o iki 2030 metų 50 % šalies suvartojamos elektros energijos būtų iš atsinaujinančių energijos šaltinių. Šiuo metu vėjo elektrinių planavimo procesas dažnai užtrunka trejus, ketverius metus ir neretai baigiasi niekuo tiesiog dėl perteklinių, biurokratinių, dažnai nepaaiškinamų logika reikalavimų vėjo elektrinių vystytojams.
Šių pasiūlymų esmė – kiek galima labiau sutrumpinti laiką, reikalingą vėjo elektrinių sausumoje vystytojams susitarti su žemių, patenkančių į formuojamas vėjo elektrinių sanitarinės apsaugos zonas, savininkais; išvengti perteklinio derinimo, kai sanitarinė apsaugos zona net teoriškai negali sumažinti žemės, esančios greta planuojamos vėjo jėgainės, vertės; išvengti piktnaudžiavimo atvejų, kai iš vėjo elektrinių vystytojo prašoma neadekvačiai didelių, dažnai net viršijančių žemės vertę kompensacijų už leidimą greta vystyti vėjo elektrines; išvengti situacijų, kai vėjo elektrinės negali būti vystomos tais atvejais, kai greta esantis sklypas turi daug skirtingų savininkų ir jų dalis nerandama, pavyzdžiui, emigravę arba išvykę; nustatyti valstybės patvirtintų kompensacijų, kurias vėjo elektrinių vystytojai turėtų mokėti greta esančių žemių savininkams, lygius tais atvejais, kai vėjo elektrinių savininkams nereikia gauti greta esančios žemės savininkų leidimo, taip kartu apsaugant greta esančius žemės savininkus nuo situacijos, kai apsigauna paprašę per mažos kompensacijos derybų būdu.
Įstatymo pakeitimo projekte yra siūloma atsisakyti įpareigojimų gauti žemių, patenkančių į planuojamos vėjo jėgainės sanitarinės apsaugos zoną, savininkų sutikimą tais atvejais, kai žemė yra miško arba vandenų paskirties ir joje bet kokiu atveju, netgi greta nepastačius vėjo jėgainės, yra apribota teisė statyti gyvenamosios paskirties pastatus arba pastatus, kuriuose nuolat būtų žmonių ir greta statomos vėjo jėgainės galėtų daryti neigiamą įtaką jų sveikatai. Tokių žemių savininkams valstybė nustatytų kompensaciją, mokamą vėjo elektrinės vystytojo už kitus labai subjektyviai vertinamus nepatogumus, sukeliamus greta statomos vėjo jėgainės. Pabrėžtina, kad šis įstatymo projektas niekaip neatleidžia vėjo jėgainės vystytojo nuo pareigos rengti poveikio aplinkai vertinimą, vertinant jėgainės poveikį gamtai, greta esančiam miškui ar vandens telkiniui.
Kitame įstatymo pakeitimo projekte yra siūloma tais atvejais, kai vėjo elektrinės vystytojas gauna leidimą statyti vėjo elektrinę iš trijų ketvirtadalių žemių, patenkančių į formuojamą sanitarinę zoną, savininkų, atleisti vėjo elektrinės vystytoją nuo pareigos susitarti ir su likusio ketvirtadalio žemių, patenkančių į formuojamą sanitarinę apsaugos zoną, savininkais, vietoj to sumokant žemių savininkams kompensaciją, nustatytą valstybės. Šis pakeitimas leistų išvengti tokių situaciją, kai paskutinis netgi labai nedidelės žemės, esančios greta planuojamos vėjo jėgainės, savininkas tais atvejais, kai visi kiti kaimynai jau susitarė dėl kompensacijos su vėjo jėgainės vystytoju, įgyja itin stiprią derybinę galią ir reikalauja neįtikėtinai didelių kompensacijų, naudodamasis situacija, kai jo nesutikimas tiesiog naikina visą vėjo jėgainės vystytojo įdirbį, dažnai siekiantį milijonus eurų, derinant projektus su kitais kaimynais, žemės savininkais, aplinkosaugos institucijomis.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori klausti trys Seimo nariai. Pirma klausia L. Nagienė. Nematau. Klausia V. Ąžuolas. V. Ąžuolas nenori klausti?
V. ĄŽUOLAS (LVŽSF). Dėl vėjo elektrinių. Žiūriu tą punktą ir mane labai stebina pats teikimas. Šiuo atveju galiojantis įstatymas sako, kai privatus investuotojas ir žemės savininkas susitaria, tada ir būna sutikimas dėl apsaugos zonų, kitų dalykų, o dabar, kiek matau, ta tvarka keičiama. Išeina taip, kad užteks į laikraštį įdėti skelbimą, kad kažkam kažką nusiuntė, ir kompensacija bus išmokama Vyriausybės nustatyta tvarka. Kodėl čia yra toks tikslas, kad žemės savininkas iš esmės išjungiamas, nes dabar, jeigu nesutinka, nesutaria dėl kainos, tai vėjo jėgainės ir negalima statyti. Kodėl čia atsirado toks tikslas?
R. VAITKUS (LSF). Dėkoju, kolega, už klausimą. Yra tokia situacija, kai… Tikrai taip nebus. Kada yra klojama, sakykim, dujotiekio trasa arba aukštos įtampos linijos, kai yra įrengiamos ar tos pačios kapinės, tai dažniausiai kaip prioritetas yra keliamas viešasis interesas. Taigi ir šituo atveju būtų tariamasi su greta esančios žemės savininku ir Vyriausybės parengta tvarka būtų išmokama kompensacija. Tikrai nebus taip, kad, kaip jūs sakote, įdedamas skelbimas ir nereikalingas sutikimas.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia K. Mažeika. Nematau. Klausia V. Pranckietis.
V. PRANCKIETIS (LSF). Ačiū. Aš tai pirmiausia norėčiau anonsuoti, kad mes turbūt turėtume pažiūrėti šitą projektą ir Kaimo reikalų komitete, nes tai susiję su žemės savininkų interesais, kurie čia atspindimi tokiu labai panašiu būdu, kaip ir ten kalbėjo kolega, kad su juo niekas nesitarė, bet jam praneša, kad jau tokios sąlygos yra įdėtos. Vis dėlto gerbdami privačią nuosavybę mes turbūt turėtume derinti tokius projektus su savininku. Parašyti labai ilgi sakiniai, po 60–70 žodžių. Jūs daug aiškiau pristatėte čia. Lyg viskas ir aiškiau pasidarė, bet iš principo neturėtų būti taip, kad kažkieno valia yra primetama asmeniui jo privačioje nuosavybėje. Todėl tas pranešimas arba jis gali pats kreiptis (ten taip parašyta), jis turi galimybę kreiptis… Taip. Aš tiktai palinkėdamas projekto ateities sakau, kad mes komitete turėtume pasvarstyti dėl savininko teisių. Atsakymo nereikia.
R. VAITKUS (LSF). Dėkoju, kolega. Čia atsakymo kaip ir nereikia, bet priimu pastabą, kad galima nagrinėti ir diskusijos metu komitetuose rasti išeitį.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl motyvų yra viena nuomonė prieš – V. Ąžuolas. Prašom.
V. ĄŽUOLAS (LVŽSF). Iš tikrųjų šis pristatomo projekto pasiūlymas netgi šokiruoja. Šiandien, kas susiję su vėjo jėgainėmis, jeigu nėra sutarimo tarp privataus investuotojo ir savininko, tai ir neįvyksta, tai ir negalima statyti, o dabar bus taip, kad tu nori ar nenori, bus skelbimas įdėtas laikraštyje, Vyriausybė nustatys kažkokią simbolinę išmoką ir šalia tavo žemės atsidurs didžiausi statiniai. Man kažkaip labai kvepia atstovavimu vėjo jėgainininkų interesams. Visos taisyklės surašytos taip, kad žemės savininkai liktų be teisių į savo žemę. Netgi atsitiks tokia situacija, kad žmogus, neperskaitęs rajoninio ar valstybinio laikraščio, sužinos, kad jau viskas nuspręsta ir pasiūlys tau kelis šimtus eurų. Iš tikrųjų taip tikrai nebūtų galima daryti ir žemės savininkai tikrai neturėtų būti žemiau negu investuotojai, kurie nori užsiimti verslu ir pelnytis iš to pajamas. Tikrai nepritarčiau šiam projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl motyvų už – V. Pranckietis.
V. PRANCKIETIS (LSF). Manau, kad nereikėtų čia vaidinti kieno nors profsąjungos, imtis atstovauti žemdirbiams ir skelbtis jų kažkokiu tiesos balsu. Įstatymo projektas yra skirtas tam, kad būtų palengvintas vėjo jėgainių parkų vystymas, todėl dėl to projekto mes turėtume diskutuoti ir tose diskusijose mes atrasime turbūt ir visų žemės savininkų teises, ir kartu užtikrinsime bendrą interesą vystyti parkus. Ačiū. Siūlau pritarti tam projektui.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos.
14.59 val.
Architektūros įstatymo Nr. XIII-425 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1042 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Architektūros įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1042. Pranešėjas – K. Adomaitis. Pateikimo stadija.
K. ADOMAITIS (LF). Laba diena, gerbiami Seimo nariai, gerbiamas posėdžio pirmininke. Pristatau Architektūros įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Kaip žinote, Lietuvoje architektūros kokybę užtikrina vos keli instrumentai ir vienas iš pagrindinių yra projektų nagrinėjimas regioninėse architektų tarybose. Jeigu viename ar kitame regione yra parengtas ir teikiamas svarbus projektas, galima savivaldybės architekto net ir įpareigojančiu sprendimu kreiptis į regioninę architektų tarybą, kur šis projektas išsamiai aptariamas, pateikiamos dėl jo pastabos, pateikiami pasiūlymai, jisai apsvarstomas iš įvairių pusių ir konkretaus objekto projektuotojai turi į šiuos dalykus atsižvelgti ir juos užtikrinti.
Tačiau vieno tokio nagrinėjimo kaina… Regionines architektų tarybas koordinuoja Lietuvos architektų rūmai. Vieno tokio nagrinėjimo kaina Architektų rūmams kainuoja apie 1 tūkst. eurų. Pagal dabartinį reguliavimą šitą sumą turėtų apmokėti tas, kas inicijuoja architektinio projekto svarstymą. Dėl šios kainos kyla nemažai problemų. Vienas dalykas, ir gal svarbiausias, ne visos suinteresuotos pusės gali kreiptis į regioninę tarybą ir apmokėti tų projektų svarstymą, pavyzdžiui, Saugomų teritorijų direkcija, Kultūros paveldo departamentas, regioniniai parkai. Jeigu jie mato, kad teritorijoje vyksta koks nors naujas projektas ir jį būtų gerai išnagrinėti visapusiškai su architektų ekspertais, jie galėtų kreiptis į architektų tarybą ir tai padaryti, bet jie paprastai neturi tam atskiro biudžeto, jiems tai kainuoja. Aš jau net nekalbu apie gyventojų bendruomenes, kurios irgi galėtų kreiptis į regionines tarybas dėl tų klausimų svarstymo.
Be to, mes dažnai matome, kad be tokio ekspertinio apsvarstymo, savivaldybėse pritrūksta ir ekspertų, kurie galėtų visapusiškai įvertinti, projektai yra suderinami neatsižvelgiant į architektūrinius ypatumus, todėl labai svarbu yra tie svarstymai regioninėse taryboje. Ir yra teisybė, kad kartais projektų vystytojai yra labai laimingi, jeigu jie nėra verčiami svarstyti savo projektų. Dėl to, kad jie turi už tai sumokėti, jie stengiasi išvengti to svarstymo, nors toks projektas yra įtvirtintas įstatymiškai. Projekto esmė yra labai paprasta – įtvirtinti projektų svarstymą regioninėse tarybose ir jų apmokėjimą iš valstybės biudžeto. Tai būtų daroma iš Aplinkos ministerijos lėšų ministro nustatyta tvarka.
Toks būtų trumpas mano pristatymas. Jeigu turėtumėte klausimų, pabandyčiau atsakyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Pirmas klausia R. Šarknickas.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Žodžiu, mokesčiai, mokesčiai, mokesčiai papildomi ir panašiai. Žodžiu, klausimų svarstymą regioninių architektų tarybų posėdžiuose reikės apmokėti iš Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto lėšų. Kiek biudžeto lėšų reikėtų skirti per metus, gal esate numatę preliminariai?
K. ADOMAITIS (LF). Kaip aš minėjau, vieno klausimo svarstymas šiuo metu kainuoja apie 1 tūkst. eurų. Aš tikiuosi, kad šitas įstatymo pakeitimas pagyvintų tų svarstymų prieinamumą ir tų projektų atsirastų daugiau. Šiuo metu jų tikrai yra mažai ir dėl to jis atsirado čia inicijuojamas. Jeigu vieno projekto svarstymas kainuoja apie 1 tūkst. eurų, jeigu per metus apsvarstome 100 projektų, tai apie 100 tūkst. eurų, maždaug tokia įsivaizduojama suma galėtų būti biudžete. Bet, kaip sakiau, mes tikimės paskatinti šių projektų prieinamumą, ir bus matyti, koks bus tas galutinis projektų skaičius.
PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi kolegos K. Mažeikos nematau, klausia J. Pinskus. (Šurmulys salėje)
J. PINSKUS (LRF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatyme nustatyta, kad valstybės biudžeto asignavimai yra naudojami įstatymams įgyvendinti ir valstybės funkcijoms atlikti. Ar klausimo svarstymo regioninės architektūros tarybos posėdžiuose apmokėjimas biudžeto lėšomis gali būti laikomas pagrįstu? Čia atitinka įstatymams vykdyti, funkcijoms atlikti ar įstatymams įgyvendinti? Kaip jums atroto?
K. ADOMAITIS (LF). Šiuo metu projektai svarstomi, Lietuvos architektūros įstatymas įpareigoja svarstyti projektus regioninėse ekspertų tarybose. Tas įpareigojimas paprastai ateina savivaldybės architekto sprendimu. Kitu atveju galimas savanoriškas svarstymas, yra bendruomenių iniciatyva arba kokių nors kitų institucijų iniciatyva. Taip, būtų galima šiek tiek patobulinti nustatymus, konkretizuojant, kad iš valstybės biudžeto apmokėtume tik tuos projektus, kurie yra privalomai svarstomi regioninėse architektų tarybose. Tai galėtų būti patikslinta įstatyme po pateikimo arba galbūt poįstatyminėje tvarkoje.
Galbūt reikėtų dar sutikslinti ir kriterijus, kada tas svarstymas yra privalomas, kad savivaldybės galėtų patvirtinti aiškesnius kriterijus, kad nuo tam tikros kvadratūros visi projektai pas mus yra svarstomi regioninėse tarybose. Bet tai yra papildomas reglamentavimas, jis svarstytinas ir šiaip galimai teisingas.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia L. Girskienė.
L. GIRSKIENĖ (LVŽSF). Kaip žinote, regioninėse architektų tarybose dirba tie patys architektai, kurie dažnai regionuose rengia įvairius teritorijų vystymo planus ir kitus projektus. Kaip užtikrinsite nešališkumą? Išeina taip, kad tie patys architektai, kurie dalyvauja konkursuose ir teikia pasiūlymus, komisijoje, taryboje vertins šiuos projektus ir dar gaus atlygį.
K. ADOMAITIS (LF). Nešališkumas yra užtikrinamas Architektų rūmų vidaus tvarkomis. Yra Etikos komisijos įpareigojimai, kad to nebūtų, kad nusišalintų tie architektai, kurie yra galimai suinteresuoti tam tikru svarstymu. Aš manau, kad tai, kad mes įtvirtinsime apmokėjimą iš valstybės biudžeto, iš tiesų leis Architektų rūmams įtvirtinti ir tokį nepriklausomą ekspertų parinkimą tose tarybose, ir pridės to nešališkumo, ne sumažins.
Gal papildomai reikėtų pridurti, kad klausimo svarstymas ir iškėlimas į viešumą pasitelkus regioninę tarybą, kad ir kaip ten būtų, nors, kaip jūs ir minite, tų situacijų gali būti labai įvairių, bet, kad ir kaip būtų, tai gali tik pagerinti kokybę. Tos tarybos nėra iš vieno asmens sudarytos, jos vis tiek turi viešus debatus, viešas diskusijas, viešus pristatymus ir ekspertinius pristatymus, tai prideda kokybės. Aš manau, kad tikrai būtų galima išgirsti kokybiškus argumentus per architektų tarybų posėdžius.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus užduotus klausimus. Dėl motyvų už – J. Džiugelis.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiami kolegos, iš tiesų norėčiau atkreipti dėmesį, kad projekto derinimas šiuo metu vyksta labai formaliai ir aktyviai. Keliaunat po regionus, tenka matyti, kad universalus dizainas, pavyzdžiui, apskritai nėra taikomas. Ir pačiam asmeniškai yra tekę matyti, kai įrengtos nuovažos, arba pandusai, kitaip tariant, veda ne į duris, o apskritai į sieną. Manau, kad tie 100 tūkst. eurų, apie kuriuos pranešėjas minėjo, yra mažesnė kaina, negu kad vėliau reikia tokius projektus taisyti, nes jie nėra derinti su nepriklausomais ekspertais arba bendruomenėmis.
Aš tikrai kviesčiau pritarti po pateikimo. Nepaisant to, kad vienas iš projekto iniciatorių yra S. Gentvilas, kaip aplinkos apsaugos ministras, aš kviesčiau prašyti ir Vyriausybės išvados. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Pasisakė visi norintys.
15.10 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos išvados dėl Arūno Sodonio peticijos“ projektas Nr. XIVP-1106 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Kitas darbotvarkės rezervinis 2 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos išvados dėl Arūno Sodonio peticijos“ projektas Nr. XIVP-1106. Pranešėjas – E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, siūlome Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos išvados dėl Arūno Sodonio peticijos“ projektą Nr. XIVP-1106. Peticijų komisija A. Sodonio peticiją iš esmės išnagrinėjo šių metų lapkričio 10 dieną posėdyje ir priėmė sprendimą atmesti šioje peticijoje pateiktą pasiūlymą papildyti Advokatūros įstatymo 44 straipsnio 1 ir 2 punktus nuostatomis, ribojančiomis advokato teisę gauti informaciją, – nustatyti, kad advokatas gali gauti tik tuos duomenis, kuriuos gauti turi teisę klientas (atstovaujamas ar ginamas asmuo). Peticijų komisija šį sprendimą priėmė atsižvelgusi į Teisingumo ministerijos pateiktą nuomonę ir mano, kad, sistemiškai vertinant teisinį reguliavimą ir jo taikymo praktiką, nėra teisinio pagrindo Advokatūros įstatymo 44 straipsnio 1 ir 2 punktus papildyti nuostatomis, ribojančiomis advokato teisę gauti informaciją. Pagal Konstitucinio Teismo išaiškinimą, advokato teisė gauti informaciją, dokumentus ar duomenis gali būti įgyvendinta prašant pateikti informaciją, kurią gali gauti pats atstovaujamas asmuo, advokato klientas, arba prašant pateikti informaciją, be kurios advokato atstovaujamas asmuo apskritai negalėtų įgyvendinti savo teisės kreiptis į teismą. Prašome į tai atsižvelgti ir pritarti komisijos išvadai nepritarti A. Sodonio peticijai.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamas kolega. Jūsų klausti niekas nenori.
Svarstymas… Galime pereiti prie priėmimo. Diskusijoje dalyvauti nėra norinčių, nematau. Galime pereiti prie priėmimo. Motyvai. Nėra norinčių.
Per šoninį mikrofoną dėl vedimo tvarkos – E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Vis dėlto balsavimas 15 val. 15 min., padarykite 2 minučių techninę pertrauką, daugelis žmonių plūsteli paskutinę minutę.
PIRMININKAS. Dėkui. Jeigu spėsime dar vieną rezervinį klausimą. Tik aš nesulaukiu pranešėjo.
Kolegos, iš tiesų 1 minutės techninė pertrauka. Dar vieną rezervinį klausimą ir tuomet galėtume balsuoti. Grynai tokį formalų.
15.14 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 13 d. nutarimo Nr. XIV-6 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo seniūnų sueigos sudarymo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1112 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Kolegos, darbotvarkės rezervinis 3 klausimas – Seimo nutarimo dėl Lietuvos Respublikos Seimo seniūnų sueigos sudarymo pakeitimo projektas Nr. XIVP-1112. Pranešėjas – Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Kolegos, kaip jau buvo skelbta, Laisvės frakcija išsirinko naują vadovybę. Dėl to šios frakcijos teikimu yra siūloma pakeisti Seniūnų sueigos sudėtį. Vietoj buvusios seniūnės I. Pakarklytės įrašytume į Seniūnų sueigos narių sąrašą T. V. Raskevičių, Laisvės frakcijos seniūno pavaduotoją, nes frakcijos seniūnas jau yra Seniūnų sueigos narys.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Niekas nenori jūsų klausti. Dėl balsavimo motyvų nėra norinčių. Kolegos, po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. Kadangi yra vienas straipsnis, pastraipsniui. Priėmimas.
1 straipsnis. Nėra norinčių pasisakyti. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Kolegos, balsuojame dėl Seimo nutarimo.
Šio nutarimo priėmimas
Užsiregistravo 99, balsavo 99: už – 99, prieš ir susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas priimtas. (Gongas)
15.16 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 24 d. nutarimo Nr. XIV-30 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komisijų sudarymo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1121 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Kitas rezervinis klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. lapkričio 24 d. nutarimo Nr. XIV-30 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komisijų sudarymo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1121. Pranešėjas – Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, šiandien patikslinome kai kurių frakcijų atstovavimo kvotas Seimo komisijose, kad tai atitiktų proporcinį frakcijų atstovavimą, dėl to yra ir šis nutarimo projektas, juo į kelias komisijas įrašomi nauji nariai. Į Neįgaliųjų teisių komisiją įrašomas Liberalų sąjūdžio atstovas E. Gentvilas, ši frakcija ten neturėjo atstovo, į Peticijų komisiją – Liberalų sąjūdžio frakcijos narys V. Pranckietis, čia taip pat nebuvo šios frakcijos atstovo, į Priklausomybių prevencijos komisiją – K. Bartoševičius, kadangi čia nebuvo užpildyta kvota. Negalime Seniūnų sueigoje dar vieno fiksuoto kvotų patikslinimo spręsti, nes kol kas Valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija nepateikė, ką siūlytų perkelti į kitą komisiją. Tas klausimas, matyt, bus sprendžiamas vėliau.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jūsų niekas nenori klausti. Dėl balsavimo motyvų nėra norinčių kalbėti. Po pateikimo galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Svarstymas. Diskusijoje niekas nenori kalbėti, dėl balsavimo motyvų taip pat nėra norinčių kalbėti. Galime pritarti po svarstymo? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
Priėmimas. Priėmimas pastraipsniui.
1 straipsnis. Nėra norinčių kalbėti dėl motyvų. Galime pritarti bendru sutarimu 1 straipsniui? Ačiū, pritarta. 2 straipsnis. J. Džiugelis dėl straipsnio ar dėl viso? Dėl viso. 2 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. 3 straipsnis. Nematau norinčių kalbėti. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta bendru sutarimu. 4 straipsnis. Taip pat nėra norinčių kalbėti. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. 5 straipsnis. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. 6 straipsnis. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
Dėl viso nutarimo projekto – J. Džiugelis. Jau nebenori kalbėti. Daugiau norinčių kalbėti neužsirašė.
Balsuojame, kolegos, dėl nutarimo dėl komisijų sudarymo pakeitimo.
Šio nutarimo priėmimas
Užsiregistravo 109, balsavo 109: už – 100, prieš nėra, susilaikė 9. Nutarimui pritarta. (Gongas)
15.21 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos išvados dėl Arūno Sodonio peticijos“ projektas Nr. XIVP-1106 (priėmimo tęsinys)
Kolegos, balsuojame dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos išvados dėl Arūno Sodonio peticijos“ projekto. Priėmimo stadija.
Šio nutarimo priėmimas
Užsiregistravo 112, balsavo 111: už – 109, prieš nėra, susilaikė 2. Nutarimas dėl peticijos priimtas. (Gongas)
15.22 val.
Sporto įstatymo Nr. I-1151 23 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-935 (pateikimo tęsinys)
Kitas klausimas – Sporto įstatymo 23 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimo stadija. Kadangi buvo kalbančių prieš, balsuojame.
Užsiregistravo 113, balsavo 112: už – 98, prieš nėra, susilaikė 14. Po pateikimo įstatymo projektui pritarta.
Siūlomi komitetai: kaip pagrindinis – Švietimo ir mokslo komitetas, kaip papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje.
Per šoninį mikrofoną – J. Džiugelis.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Kadangi projektas pareikalaus nemenkų valstybės lėšų, tai prašytume Vyriausybės išvados ir kad papildomai turėtų galimybę apsvarstyti Neįgaliųjų teisių komisija ir Jaunimo ir sporto reikalų komisija.
PIRMININKAS. Kolega siūlo papildomo komiteto statusu Jaunimo ir sporto reikalų komisiją.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Ir Neįgaliųjų teisių.
PIRMININKAS. Galime pritarti? Atsiprašau, ir Neįgaliųjų.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Neįgaliųjų teisių, Sporto…
PIRMININKAS. Neįgaliųjų teisių.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Sporto…
PIRMININKAS. Sporto.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). …ir Vyriausybės išvados.
PIRMININKAS. Supratau. Siūlo dvi komisijas: Neįgaliųjų teisių, Jaunimo ir sporto reikalų, ir dar paprašyti Vyriausybės…
Pirmiausia dėl komitetų. Pritariame? (Balsai salėje) Pritariame. Svarstymui pavasario sesijoje pritariame? Pritariame. Dėl Vyriausybės išvados pritariame? (Balsai salėje) Balsuojame. Gerai, balsuojame. Kas už tai, kad paprašytume Vyriausybės išvados.
Užsiregistravo 116, balsavo 116: už – 65, prieš – 29, susilaikė 22. Pritarta, kad reikia prašyti Vyriausybės išvados.
15.25 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2002 m. gegužės 28 d. nutarimo Nr. IX-907 „Dėl Nacionalinio saugumo strategijos patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1085 (pateikimo tęsinys)
Kolegos, kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinio saugumo strategijos patvirtinimo“ pakeitimo projektas. Pateikimo stadija. Balsuojame.
Užsiregistravo 110, balsavo 109: už – 103, prieš – 2, susilaikė 4. Nutarimui po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindiniu komitetu siūlomas Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, kaip papildomi – Biudžeto ir finansų komitetas bei Užsienio reikalų komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 14 dieną. Galime pritarti dėl komitetų ir svarstymo datos? (Balsai salėje) Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
15.26 val.
Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo Nr. XIII-2166 7, 141, 142 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 511 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-873, Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo Nr. XIII-2166 7, 141, 142 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 511 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-874 (pateikimo tęsinys)
Kitas darbotvarkės klausimas – Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo 7, 141, 142 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 511 straipsniu įstatymo projektas ir lydimasis. Balsuojame dėl abiejų projektų iš karto.
Užsiregistravo 116, balsavo 115, už – 84, prieš – 2, susilaikė 29. Po pateikimo projektams pritarta. Siūlomi komitetai: dėl abiejų projektų pagrindiniu komitetu siūlomas Aplinkos apsaugos komitetas. Kalbant dėl motyvų buvo pasiūlytas dar kaip papildomas Kaimo reikalų komitetas. Galime pritarti dėl komitetų? (Balsai salėje) Ačiū, pritarta. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Galima pritarti dėl svarstymo laiko? (Balsai salėje) Ačiū, pritarta.
15.28 val.
Architektūros įstatymo Nr. XIII-425 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1042 (pateikimo tęsinys)
Kitas projektas – Architektūros įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimo stadija. Balsuojame.
Užsiregistravo 113, balsavo 113: už – 76, prieš – 2, susilaikė 35. Įstatymo projektui po pateikimo pritarta. Pagrindiniu komitetu siūlomas Aplinkos apsaugos komitetas, papildomu – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Galime pritarti dėl komitetų ir svarstymo laiko? (Balsai salėje) Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
Taigi, kolegos, pirmasis popietinis balsavimas įvyko sėkmingai. Dirbame toliau.
Noriu paklausti, ar Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkas užleistų tribūną socialinės apsaugos ir darbo ministrei pristatyti darbotvarkės rezervinį 1 klausimą – Socialinių paslaugų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo, įstatymo papildymo kai kuriais straipsniais įstatymo projektą Nr. XIVP-1095. Ačiū komiteto pirmininkui. Pranešėja – socialinės apsaugos ir darbo ministrė M. Navickienė.
15.30 val.
Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 1, 2, 3, 4, 6, 8, 11, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 26, 29, 34, 38 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 61, 193, 201, 202 straipsniais ir 36, 37 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIVP-1095 (pateikimas)
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, džiaugiuosi, kad šiandien galiu jums pristatyti Lietuvos Respublikos socialinių paslaugų įstatymo projekto pakeitimus. Čia gal keletą dalykų norėčiau akcentuoti. Tai yra dar vienas žingsnis, kuriuo mes stengiamės, kad socialinės paslaugos būtų ir labiau prieinamos savivaldybėse, ir labiau individualizuotos, ir sykiu, kad atsirastų ne tik gaisrų gesinimas ir paslaugos, kurios reaguoja į kažkokias susiklosčiusias sudėtingas gyvenimo aplinkybes, bet ir prevencinės socialinės paslaugos.
Kitas labai svarbus aspektas, kurį norėčiau pabrėžti, kad su šiuo įstatymo projektu mes stengiamės atkreipti deramą dėmesį į socialinio darbuotojo profesiją. To labai ilgą laiką nebuvo, bet turbūt sutiksite, visi matėme, ypač per pandemiją, kaip stipriai mes rėmėmės būtent į šios profesijos darbuotojus, jų kompetenciją, kad per karantiną paslaugos, kurios buvo būtinos žmonėms, nesustotų. Ir iki šiol, mano įsitikinimu, šios profesijos žmonėms nebuvo skirtas deramas dėmesys. Dabar šiuo įstatymo projektu mes bandysime tai keisti.
Taigi, šio įstatymo projekto tikslas, kaip ir minėjau, yra nustatyti naują socialinių paslaugų rūšį, tai yra prevencines socialines paslaugas, kurios asmenims, šeimoms ar bendruomenėms būtų teikiamos siekiant ateityje išvengti galimų socialinių problemų ar socialinės rizikos atsiradimo. Taip pat stiprinti socialinio darbo kaip profesinės veiklos prestižą, patikslinant socialinio darbo sampratą, nustatant jo įgyvendinimo sritis ir principus, socialinio darbo lygmenis, taip pat nustatant socialinių paslaugų srities darbuotojų reguliaciją. Turime sudaryti tinkamas prielaidas socialinės reabilitacijos paslaugų tęstinumui, vienodam socialinės reabilitacijos neįgaliesiems bendruomenėje paslaugų kokybės standartų taikymui ir jų teikimui. Todėl siūlome nuostatas, kuriomis siekiama nustatyti naują socialinių paslaugų rūšį – prevencines socialines paslaugas, jos būtų teikiamos nemokamai, nevertinant socialinių paslaugų poreikio.
Šias paslaugas sudarytų kompleksinės paslaugos šeimai, potencialių socialinių paslaugų gavėjų paieškos paslauga, taip pat darbas su bendruomene ir kitos paslaugos. Vienas įstatymo projekto uždavinių, įvedant prevencines socialines paslaugas, yra įgalinti asmenį, teikiant individualią asmens situaciją atitinkančias socialines paslaugas ir siekiant, kad asmuo sąmoningai prisiimtų atsakomybę už savo sprendimus ir savo gyvenimo kūrimą. Sprendžiant socialiniam darbui kaip profesinei veiklai kylančius iššūkius, siekiama gerinti socialinio darbo kaip profesinės veiklos vidinį suderinamumą, nuolat tobulinti socialinių paslaugų srities darbuotojų profesinę kompetenciją, o drauge ir gerinti socialinių paslaugų kokybę, nustatyti socialinių paslaugų srities darbuotojų profesinio elgesio standartus, sukurti socialinių paslaugų srities darbuotojų reguliacijos mechanizmą. Socialinių paslaugų srities darbuotojų reguliaciją vykdytų keturi subjektai – tai Lietuvos socialinio darbo taryba, Socialinių paslaugų priežiūros departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, Socialinių paslaugų srities darbuotojų etikos komisija, socialinės apsaugos ir darbo ministro nustatyta tvarka atrinktas subjektas, organizuojantis ar vykdantis socialinių paslaugų srities darbuotojų profesinės kompetencijos tobulinimą.
Įstatymo projekte siūlome tikslinti socialinio darbo sampratą, nustatyti jo įgyvendinimo sritis ir principus, socialinio darbo lygmenis, siekiant socialinio darbo, kaip profesinės veiklos vidinio suderinamumo, prestižo visuomenėje gerinimo, socialinių paslaugų srities darbuotojų profesinės kompetencijos tobulinimo ir socialinių paslaugų kokybės stiprinimo. Taip pat įstatymo projekte siūloma priskirti socialinės reabilitacijos neįgaliesiems bendruomenėje paslaugas prie socialinės priežiūros paslaugų, siekiant užtikrinti šių paslaugų kokybę, atitiktį bendriems socialinės priežiūros paslaugų teikimo reikalavimams, bei sudaryti galimybes į šių paslaugų teikimą pritraukti naujų paslaugų teikėjų.
Kolegos, labai džiaugiuosi, kad šis įstatymo projektas pagaliau pasiekė Seimo salę. Galėsime tęsti diskusijas komitetuose, ieškoti geriausių sprendimų. Dabar mielai atsakysiu į jūsų klausimus.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiama ministre. Jūsų klausti nori aštuoni Seimo nariai. Pirmasis klausia E. Sabutis.
E. SABUTIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiama ministre, įvedate dar vieną socialinių paslaugų rūšį, tai prevencines, prie jų priskiriate potencialių socialinių paslaugų gavėjų paieškos paslaugą, kompleksinį darbą su bendruomene ir kitas. Taip pat įstatymo projektu save įpareigojate nustatyti prevencinių socialinių paslaugų organizavimo ir teikimo tvarką, taip pat numatote, kad prevencinės paslaugos bus finansuojamos iš savivaldybių biudžetų lėšų. Norėjau jūsų paklausti dviejų klausimų. Pirmas dalykas, ar jau paskaičiavote preliminariai, kiek savivaldybių biudžetams tai kainuos? Ir antras, galbūt plačiau galite pasakyti, ką numatysite, kalbant apie tas prevencines paslaugas, ar daugiau tai darys socialinių paslaugų centrai biudžetinės įstaigos, ar NVO, ar kartu? Ačiū.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū už klausimus. Manome, kad bendruomeninių šeimos namų teikiamos paslaugos tikrai galėtų būti plėtojamos šiuo požiūriu. Pačios prevencinės paslaugos turėtų būti įvairios, nuo pozityvios tėvystės iki kitų svarbių šeimoms paslaugų, kurios galėtų užkirsti kelią didesnėms problemoms ateityje. Bet, žinoma, reikia sutikti, kad prevencinės socialinės paslaugos yra ir bus savarankiškoji savivaldybių funkcija.
Numatoma, kad šios paslaugos turėtų būti finansuojamos iš savivaldybių biudžetų, tačiau bendruomeninių šeimos namų veikla, kuri yra įtvirtinta ir bus reglamentuota nacionaliniu lygiu, bus finansuojama iš valstybės biudžeto, o kompleksinių paslaugų teikimo finansavimas ir toliau būtų tęsiamas iš Europos socialinio fondo lėšų, iš būsimojo laikotarpio. Aš nepaminėjau, bet yra svarbus tas finansavimo klausimas. Per pusę metų nuo įstatymo įsigaliojimo biudžete esame numatę 1 mln. 350 tūkst. eurų šio įstatymo įgyvendinimui finansuoti. Dalis eitų bendruomeninių šeimos namų sričiai, tada 250 tūkst. būtų metodologiniam centrui ir kompetencijų centrui – dar 350 tūkst. Tos sumos yra pusmečiui, metams jos būtų dvigubai didesnės.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia I. Kačinskaitė-Urbonienė.
I. KAČINSKAITĖ-URBONIENĖ (DPF). Dėkoju, gerbiamas Seimo posėdžio pirmininke. E. Sabutis jau uždavė klausimą dėl finansavimo. Man labai norėtųsi išgirsti daugiau pavyzdžių, apie kokias paslaugas mes čia šnekame ir kokiomis paslaugomis šeimos galės naudotis bendruomeniniuose šeimos namuose. Kaip žinome, bent jau kiek man teko susidurti dirbant savivaldoje, daugiausiai trūksta tokių kasdienių pagalbos paslaugų. Pavyzdžiui, tėvams nėra kur palikti trumpam savo vaikų, neįgaliuosius prižiūrintys kiti šeimos nariai taip pat turi savo reikalų ir kartais reikia ar neįgalų vyresnį asmenį, ar vaiką kam nors palikti tiesiog šiek tiek pasirūpinti, ir tokių paslaugų labiausiai trūksta. Man įdomu ir aš bent jau iš aiškinamojo rašto neišskaičiau, kokios konkrečios paslaugos tuose bendruomeniniuose namuose būtų teikiamos.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Šias paslaugas mes konkrečiai dar turėsime apibrėžti, jos bus įtrauktos į socialinių paslaugų katalogą. Konkrečiai tos paslaugos, kurias ir jūs vardinote, ir kurias aš minėjau dėl pozityvios tėvystės, tai yra svarbūs aspektai, bet taip pat, man atrodo, kas yra labai svarbu, kad bus ir gavėjų paieškos paslauga. Tai yra kad proaktyviai turėtų bandyti žmonės pačiuose bendruomeniniuose šeimos namuose ieškoti potencialių gavėjų, kuriems gali reikėti tos paslaugos, ne tik laukti, kol pas tave ateis, bet ir proaktyviai, per bendruomenes, nes mes kalbame apie tai, kad tai turėtų būti ir darbas su bendruomenėmis, ir kitos paslaugos. Patį sąrašą turėsime drauge išplėtoti, bet svarbiausia, kad tų paslaugų būtų ne tik konkretus sąrašas, bet ir proaktyvus darbas su galimais klientais.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia M. Ošmianskienė.
M. OŠMIANSKIENĖ (LF). Dėkoju už suteiktą žodį. Aš taip pat džiaugiuosi, kad pagaliau šios pataisos atėjo į Seimą, ypač mane džiugina gavėjų paieškos paslauga – ji yra be galo reikalinga ir jos labai trūksta. Aš norėčiau paklausti: kaip manote, ar nebūtų tikslinga savivaldybėse taip pat turėti neįgaliųjų reikalų koordinatorių, kad jie taip pat labai stipriai prisidėtų prie gavėjų paieškos, žinotų savivaldybės situaciją, padėtų ne tik įvairiuose kituose skyriuose, ne tik socialiniame skyriuje, bet kalbant apie socialines paslaugas būtent žinotų realią situaciją, to paprastai socialiniai skyriai nežino?
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Aš tikrai labai pritarčiau. Man atrodo, kad apskritai tokių įstatymų projektų įgyvendinimas yra ypač priklausantis nuo to, kokia bus tarpusavio sąveika dėl informacijos savivaldybėse, kokios institucijos tarpusavyje bendradarbiaus. Tad koordinatorius, man atrodo, būtų reikalingas arba net atskiros komisijos, su tuo susijusios, darbo grupės. Labai palaikyčiau – kuo daugiau atsakingų žmonių dėl glaudesnio bendradarbiavimo, tuo mes turėtume didesnę sėkmę įgyvendindami šį projektą.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia L. Kukuraitis.
L. KUKURAITIS (DFVL). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiama ministre, tikrai labai lauktas įstatymo projektas, jis, kiek žinau, yra kurtas su Socialinio darbo taryba ir tas socialinio darbo reglamentavimas yra tikrai reikalingas.
Kitas labai svarbus dalykas yra kompleksinės paslaugos šeimai, kad iš europinio finansavimo įkeliamas į nacionalinę teisę ir tikėtina, kad valstybės biudžetas perims. Tikrai labai sveikinu, tikrai labai svarbūs dalykai.
Mano klausimas yra dėl bendruomeninių šeimos namų, kurie įgyvendintų kompleksines paslaugas. Ar tai, kaip apibrėžta įstatyme, yra praktiškas įgyvendinimas, turint galvoje, kad yra vieni namai ir turint galvoje tokias dideles savivaldybes kaip miestų savivaldybės, ar yra realu turėti bendruomeninius šeimos namus Vilniuje, Kaune ir kituose, kad jie koordinuotų visas paslaugas tokioje didelėje savivaldybėje, kur kartais seniūnija yra didesnė negu visa savivaldybė regione? Ar tai yra praktinis sprendimas? Dėkui.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Praktinius sprendimus, aš manau, mes tikrai galėsime numatyti poįstatyminiais teisės aktais. Dar norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kas šiek tiek yra susiję su jūsų klausimu, į metodinio kompleksinių paslaugų šeimai centro kūrimą – jis galėtų tokią kaip ir kompetencijos, ir poreikio atlikti funkciją. Kalbant apie pačių bendruomeninių šeimos namų veiklą, man atrodo, ne įstatymo lygmeniu tas turėtų būti reglamentuota, juo labiau kad jie veikia visose savivaldybėse jau dabar – vieni silpniau, kiti stipriau. Kadangi tas finansavimas yra užtikrinamas ir būsimajam laikotarpiui, tai, man atrodo, turinį bus galima sudėlioti būtent poįstatyminiais teisės aktais, ypač žinant, kad turėsime metodinį centrą.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. Giraitytė-Juškevičienė.
V. GIRAITYTĖ-JUŠKEVIČIENĖ. (DPF). Dėkoju. Kadangi įstatymo pataisose labai nemažai dėmesio yra skiriama ir Lietuvos socialinio darbo tarybai, ar nemanote, kad turėtų būti čia taip pat numatytas pačios Darbo tarybos sudėties bent jau proporcingumo principas? Vis dėlto ši Socialinio darbo taryba patars ir teiks pasiūlymus ministerijai, tad gali būti taip, kad ministras tvirtindamas gali būti ir nešališkas sudarant būtent šios tarybos sudėtį?
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Kol kas apie Socialinio darbo tarybos sudėties keitimus – tikrai neturėjome noro ką noro keisti, bet pabrėžiu, kad socialinių paslaugų srities darbuotojų reguliavimą vykdys keturi subjektai. Socialinio darbo taryba yra vienas iš tų subjektų. Kitas yra SPPC, Socialinių paslaugų priežiūros centras, taip pat bus Socialinių paslaugų srities darbuotojų etikos komisija ir papildomas subjektas bus atrinktas pagal nustatytus kriterijus mano įsakymu. Bus keturios institucijos.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia R. Šakrnickas.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Ačiū. Atsiradus naujai socialinės prevencijos paslaugai, norėjau paklausti. Savivaldybės sutaupo pusę milijono, milijoną socialinių lėšų ir tas lėšas kūrybiškai vienaip ar kitaip paskirsto kitur, ačiū Dievui, trinkelėms jau uždrausta, negalima, tačiau kūrybiškai jas vis tiek paskirsto. Ar įmanoma be šių naujų paskirstomų lėšų savivaldybėms panaudoti tas pačias sutaupytas lėšas toms prevencinėms paslaugoms vykdyti? Ar ne per daug tų keturių subjektų biurokratiniam aparatui vykdyti? Ačiū.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Manome, kad keturių institucijų buvimas nebus perteklinis, nes dalis bus pačių socialinių darbuotojų tam tikri atstovaujamieji organai. Norisi, kad jie irgi turėtų labai stiprų indėlį tiek į savo kompetenciją, tiek į savo kvalifikacijos kėlimo reikalavimus, ir taip toliau, ir panašiai.
Dėl sutaupomų lėšų. Aš galiu pasidžiaugti, kad dabar savivaldybės tikrai didesnę dalį tų lėšų skiria kitoms socialinėms reikmėms. Tas lūžis jau yra įvykęs, bet, be jokios abejonės, teikiant prioritetą socialinių paslaugų sričiai ir tam tikrai labai labai augančiam socialinių paslaugų poreikiui, tikrai raginčiau visas savivaldybes kuo didesnį dėmesį skirti būtent šiai sričiai planuojant savo biudžetus. Vis dėlto mes matome, kad yra savivaldybių, matančių čia prasmę, skiriančių tam tikras lėšas. Situacija ten yra visai kitokia, tai mes jaučiame ir važiuodami, ir bendraudami tiek su pačiomis savivaldybėmis, tiek su nevyriausybinėmis organizacijomis. Kur yra deramas dėmesys, ten ir resursų atsiranda, ir sprendimai greičiau vyksta.
Aš manau, kad jūsų klausimas yra labai geras. Savivaldybių dėmesys socialinėms paslaugoms, nesvarbu, ar tai būtų tik prevencinės, ar visos kitos, bet socialinei sričiai skiriama lėšų dalis tikrai turėtų užimti deramą dalį planuojant biudžetus.
PIRMININKAS. Ačiū. Atsiprašau, bet laikas klausti išseko.
Dėl balsavimo motyvų. K. Vilkauskas – už.
K. VILKAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Tai labai svarbi socialinė sritis, visą laiką sukelia labai daug diskusijų. Gerai, kad atsirado toks patikslintas, gana išsamus įstatymas. Gal galima kažkiek jį koreguoti, galbūt reikėtų akcentuoti didesnį dėmesį nevyriausybinių ir bendruomeninių organizacijų vaidmeniui teikiant socialines paslaugas. Iš tikrųjų labai reikalingas, nes socialinio darbuotojo statusas labiau įtvirtinamas ir aiškiau reglamentuojama socialinių paslaugų teikimo tvarka. Siūlau balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau kalbėti nėra norinčių. Kolegos, balsuosime dėl projekto 16 val. 45 min.
Dabar kitas darbotvarkės… Atsiprašau, dėl balsavimo motyvų daugiau nėra.
15.48 val.
Darbo kodekso 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1024 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Darbo kodekso 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1024. Pranešėjas – Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkas M. Lingė. Pateikimo stadija.
M. LINGĖ (TS-LKDF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Šios pataisos, šis straipsnis reglamentuoja prastovas, prastovų aiškesnį reglamentavimą. Tikslas, matyt, išryškėjo pandemijos metu, kai buvo paskelbtas karantinas ir ekstremalioji padėtis. Įvedus veiklų ribojimus, įmonėms skelbiant prastovas, praktikoje išryškėjo tam tikrų teisinio reguliavimo spragų, kuriomis pradėjo naudotis įmonės, atsirado piktnaudžiavimo atvejų, ypač siekiant pasinaudoti valstybės teikiama parama subsidijų pagalba.
Taigi pagrindiniai išryškėję atvejai būtų šie. Prastovų paskelbimo priežastys, kai šalyje paskelbta ekstremalioji padėtis ar karantinas. Pastebėta, kad prastovos skelbiamos ne dėl įvestų veiklos ribojimų, bet tiesiog dėl to, kad šalyje yra įvestas karantinas ir ekstremalioji padėtis.
Antras svarbus momentas yra fiksuoti darbuotojų darbo atvejai prastovų metu, tam tikras manipuliavimas dalinėmis prastovomis ir neteisėtas valstybės paramos naudojimas. Įvertinus priežiūros institucijų sukauptą patirtį, tikslinga koreguoti Darbo kodekso 47 straipsnį siekiant panaikinti sąlygas minėtiems piktnaudžiavimo atvejams.
Taigi esminiai siūlymai. Įstatymo projektu siūloma aiškiau patikslinti, kad prastova gali būti skelbiama dėl įvestų ribojimų, o ne dėl ekstremaliosios situacijos ar karantino. Ne dėl to, kad darbuotojui nėra galimybės dirbti nuotoliniu būdu. Tai negali būti būtina sąlyga prastovai skelbti, ne dėl sumažėjusio klientų srauto, ne dėl sumažėjusio krūvio, bet tiesiog turi būti aiški sąsaja su egzistuojančiais ir įvestais valstybėje ribojimais.
Antras siūlymas. Patikslinti ir detaliau reglamentuoti ne tik prastovų skelbimo, bet ir atšaukimo, pratęsimo ar rūšies keitimo tvarką. Taip būtų mažiau sąlygų manipuliuoti atgalinėmis datomis, ką galbūt ir stebėjo Valstybinė darbo inspekcija, atlikdama įvairius patikrinimus. Taigi būtų prašoma įmonių informuoti institucijas ne per vieną dieną po prastovos paskelbimo, bet prieš vieną darbo dieną iki prastovos paskelbimo. Pranešti Valstybinei darbo inspekcijai ir apie atšaukimą bei pratęsimą ar rūšies keitimą, prastovos rūšies keitimą.
Trečias siūlymas būtų patikslinti dalinių prastovų reglamentavimą. Būtų siūloma lankstesnė skelbimo tvarka, tai yra galimybė ir valandomis per savaitę riboti, ne tik dienomis. Dabar, kaip žinote, dienomis – iki dviejų dienų galima įvesti dalinę prastovą. Galima ir mišriai, dienomis ir valandomis būtų, jeigu būtų pritarta pataisoms. Numatyti, kad dalinė prastova gali būti skelbiama, kai sumažinama ne mažiau kaip 40 % darbuotojo darbo laiko normos. Ir prašoma raštu fiksuoti darbo laiko pradžią, pabaigą, dienų per savaitę skaičių ir panašiai.
Ketvirtas siūlymas. Būtų tikslinama apmokėjimo už prastovas tvarka, tai yra įvedama norma, kad ne mažiau kaip minimalus mėnesinis atlygis už mėnesį visą prastovos laiką. Dabar egzistuojančios nuostatos leidžia, kad pirmąjį mėnesį turi būti sumokamas minimalus mėnesinis atlygis, o paskui, kaip jau teismai yra patvirtinę ir tą praktiką pritaikę, mokama 40 % nuo minimalios algos. Iš tiesų yra tokia norma, kuri sudaroma… Darbuotojams labai sudėtinga būtų prabūti ir išgyventi tuo laikotarpiu, tai siūloma, kad visus mėnesius, ne tik pirmąjį mėnesį, būtų mokami minimalaus dydžio mėnesinės algos išmokėjimai.
Ir toks paskutinis, matyt, daugiau sisteminis, įgyvendinančioms institucijoms svarbesnis momentas. Yra siūloma, kad apie prastovas Valstybinė darbo inspekcija būtų informuojama per „Sodros“ informacinę sistemą. Valstybinė darbo inspekcija turi sukurtą savo sistemą jai pritaikytoms funkcijoms vykdyti, visas informavimas apie prastovas nėra jai būdinga funkcija, o kadangi tokią sistemą turi sukūrusi „Sodra“, o tai puikiai pažįstama ir įmonėms, ir patogu, ir žinoma, ir paprasta, tai būtų šioks toks ir administravimo palengvinimas. Ir nebūtų eikvojami papildomi resursai, jeigu ir iškiltų poreikis, sakykime, kurti tokią papildomą sistemą Valstybinėje darbo inspekcijoje. Taigi būtų tokie pagrindiniai siūlymai.
Tiesa, dar pridursiu, kad buvo derintos šios pataisos ir rengtos kartu su Valstybine darbo inspekcija, derinta su „Sodra“, su Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, tai yra tais praktikais, kurie neišvengiamai būtų susiję. Be abejo, kaip ir visi Darbo kodekso pakeitimai, šie turėtų būti aptarti Trišalėje taryboje, įvertinus ir Vyriausybės, ir darbuotojų, ir darbdavių pozicijas.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūsų nori klausti du Seimo nariai. Pirma klausia I. Kačinskaitė-Urbonienė.
I. KAČINSKAITĖ-URBONIENĖ (DPF). Gerbiamas pranešėjau, sveikinimai gimtadienio proga. Gal galėtumėte patikslinti, gal aš neteisingai perskaičiau įstatymo projekte, bet ar teisingai suprantu, kad pagal jūsų siūlomą reguliavimą, jeigu įmonė ar įstaiga yra pajėgi mokėti darbo užmokestį, tačiau jos veikla arba darbuotojo teikiama paslauga įmonėje dėl valstybės nustatytos politikos ekstremalios situacijos atveju, pavyzdžiui, negali būti vykdoma, bet įmonė ar įstaiga yra pajėgi mokėti tą darbo užmokestį, ar tokiu atveju galės pasinaudoti darbuotojas prastova, ar vis dėlto įmonė bus verčiama mokėti tą darbo užmokestį, net jeigu ir tam tikrų užduočių negalės vykdyti darbuotojas?
M. LINGĖ (TS-LKDF). Šio įstatymo pakeitimo, kadangi kalbame apie prastovų paskelbimą, yra du punktai, kada gali būti skelbiamos prastovos. Ši dalis reglamentuoja tik tuos atvejus, kai yra ekstremalioji situacija ir karantinas. Kai įprastai bus objektyvios priežastys paskelbti galimą prastovą, ir išliks, dėl to neturėtų būti…
O dėl įmonių pajėgumų, tai ir dabar galioja įstatymo nuostatos, kada ir kaip vyksta atsiskaitymai. Jeigu jie nevyksta, tai formuojasi teisminė praktika. Yra suformuota tai, kad ir vidutinis darbo užmokestis – tik 40 % nuo to mokėjimas. Jeigu didesnis negu MMA, tai gal ir galima suprasti tuos likusius mėnesius, bet kai žmogus yra toje žemesnėje kategorijoje ir gauna tik minimumą, tai vėlgi.
Plius dar nekalbama apie subsidijas. Tie pakeitimai yra inicijuoti būtent dėl tų išaiškėjusių piktnaudžiavimo atvejų dėl valstybės subsidijų naudojimo. Darbo inspekcijai labai sudėtinga įrodyti, kai, pavyzdžiui, yra informavimo laiko norma, leidžianti tą per vieną dieną po priėmimo. Dažnai inspektoriai randa darbuotojus, dirbančius darbo vietoje, ir fiksuoja, kad tai yra… Darbdaviai pripažįsta, kad yra šiandien arba vakar grįžęs iš prastovos.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia L. Nagienė.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiamas komiteto pirmininke, iš tikrųjų labai taikliai pastebėta. Dar man būnant Audito komitete, mes matėme tų piktnaudžiavimo atvejų labai daug. Mes iš tikrųjų pastebėjome, kad ta subsidija tikrai pasinaudojo dalis darbdavių labai neteisėtai, nes žmonės lygiai taip pat dirbo, uždirbo, o atlyginimą, kaip aš sakau, mokėjo iš mūsų subsidijų. Tai labai laiku ir tikrai sveikintinas šis teisės akto pakeitimas.
Aišku, sveikinu ir dėl „Sodros“ sistemos. Žinau, kaip yra. Iš tikrųjų labai teisingai, prieš vieną darbo dieną niekada neleisdavau taisyti datų. Tai tikrai įstumia mus į neteisingų duomenų pateikimą, kai norima apgaule gauti finansavimą.
Mane domina dalinė prastova. Kaip ji bus apmokama ir kaip jūs tą kontrolę lygiai taip pat numatysite dėl dalinės 40 % prastovos, nes čia nematau jokios informacijos pateikimo per „Sodrą“ ar panašiai. Kaip su daline prastova? Ačiū.
M. LINGĖ (TS-LKDF). Dėl dalinės prastovos daugiau yra pataisymai, reglamentuojantys, kaip ją užfiksuoti, kada ji tikrai jau yra dalinė, nes kai inspektoriai atėję randa darbuotojus darbo vietoje, dažniausiai yra pasakoma, kad čia yra dalinė. Įforminimo tvarkos nėra. VDI turėdavo būti informuojama tik apie prastovos paskelbimą. Kai kurie straipsniai yra labai susiję tarp savęs. Todėl siūloma, kad ir apie visus kitus pokyčius turi būti informuojama institucija, apie tai, kada keičiama forma iš prastovos į dalinę prastovą, ir apie panašius dalykus. Visi tie laiko reglamentavimai tiesiog daugiau yra reglamentuoti įstatymo lygmeniu, kiek tai dabar apibrėžta Darbo kodekse. Smulkiau nėra reglamentuota. Gal tai būtų ir poįstatyminių aktų klausimas, ko jūs tiksliai, detaliai klausiate.
Bet iš esmės tai, matyt, svarbu užfiksuoti, tiksliai įsitikinti. Atėjęs darbo inspektorius mato, kaip ir yra užčiuopęs, bet jis tiesiog negali įrodyti, nes trūksta duomenų, kad tai būtų galima fiksuoti kaip piktnaudžiavimą. Tos patikslinančios nuostatos yra daugiau padedančios institucijoms užčiuopti, o jau paskui pritaikyti. O dalinės prastovos tikslaus apmokėjimo klausimą mes galėsime ir komitete aptarti su institucijomis.
PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau niekas nenori jūsų klausti. Dėl balsavimo motyvų L. Nagienė už.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, pirmininke. Tikrai sveikinu ir pritariu šitam projektui. Dar tikrai reikia truputį pagalvoti, kad nebūtų apgaulės dėl dalinės prastovos, nes tai irgi yra, kaip aš sakau, maža skylelė, per kurią darbdavys kartais gali gauti finansavimą. Labai norėtųsi, nes jeigu atėjus į įstaigą bus paprašyta dokumentų, sakys, kad šiandien nėra finansininko ir negali pateikti dokumento. Apie tai tikrai reikėtų pamąstyti. Pritariu šitam projektui, sveikinu ir tikrai kviečiu visus balsuoti ir pritarti šitam projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau nėra norinčių kalbėti. Balsuosime, kaip ir paskelbta, anksčiau.
16.00 val.
Darbo kodekso 217 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-928 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Darbo kodekso 217 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-928. Pranešėja – R. Budbergytė.
R. BUDBERGYTĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiami kolegos, akivaizdu, kad tinkamos darbo sąlygos negali būti užtikrintos, jeigu darbuotojas neturi galimybės veiksmingai ginti savo pažeistų teisių ir interesų. Dabar darbo ginčai, jeigu jie yra nagrinėjami ikiteisminėje stadijoje, nors ir nagrinėjami nemokamai, jų nagrinėjimo metu patirtos darbuotojo išlaidos yra nekompensuojamos ir jam už tai nesumokama, jeigu jis turėjo pasisamdyti advokatą ar jo padėjėją, padaryti ekspertizę ar padaryti kokius nors tyrimus laboratorijoje ir įrodyti savo tiesą.
O darbdavys, kuris visada, kaip pripažįsta ir Aukščiausias Teismas savo praktikoje, taip pat mes visi labai gerai tai suvokiame, kad darbuotojas visada yra silpnesnioji pusė, jeigu vyksta ginčas. Dabar darbuotojo pusėje mes dažnai darbo ginčų nagrinėjimo komisijoje matome tą, kuris yra galbūt jo teisininkas, dirbantis ar įmonėje, ar įtaigoje. O darbuotojas dažnai pasitraukia į šoną, nes jis žino, kad kvalifikuotai galbūt pats negalės apginti savo pažeistų teisių, tačiau pasisamdyti neturi iš kur, tų pinigėlių.
Taigi teikiame Darbo kodekso 217 straipsnio 3 dalies pataisą, kuria siūlome, kad ikiteisminio tyrimo stadijoje nagrinėjant tokias bylas darbo ginčų komisijose jau būtų suteikta galimybė darbuotojui drąsiai jaustis ir profesionaliai ginti, veiksmingai užsitikrinti savo pažeistų teisių apsaugą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolege, jūsų nori klausti vienas Seimo narys. Klausia M. Lingė.
M. LINGĖ (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiama kolege, tiesiog noriu tokį koncepcinį klausimą klausti. Kai buvo kuriamos ginčų komisijos, jų tikslas ir paskirtis, kad pigiai, greitai, nešališkai būtų galima spręsti tokius ginčus, kur nereikia teismų ir jų išvengti, ir, be abejo, kaip jūs paminėjote, kad tai būtų apmokama. Iki šiol bent jau ginčų komisijos nepraktikavo kreiptis išvadų, ekspertizių ir išlaidos nebūdavo priteisiamos darbo ginčų komisijoms. Ar įgyvendinus šią nuostatą jos paprasčiausiai nebūtų daromos teismais? Ir kur tada liks takoskyra tarp to, kas koncepciškai yra darbo ginčų komisijos ir teismų funkcijos, kur jau tikrai ir ekspertizės, ir kur daugiau galbūt įrodymų reikia? Ar tas vienodėjimo kelias nepadarys sisteminės žalos? Galbūt buvote derinę su Valstybine darbo inspekcija, kurią labiausiai ir paliestų šis reguliavimas, kokia jų nuomonė?
R. BUDBERGYTĖ (LSDPF). Ačiū, kolega. Labai geras klausimas. Iš karto atsakysiu, kad su Valstybine darbo inspekcija mes šio klausimo nederinome, bet man tikrai teko domėtis ir iš patirties žinau, kad kartais tose darbo ginčų komisijose tikrai gana formaliai yra pasižiūrima į, sakykime, tos apsaugos veiksmingumą. Greitai, bet galbūt tikrai mes neužtikriname žmonėms tos galimybės, kad jie tikrai būtų drąsūs kreiptis pirmiausia į tas darbo ginčų komisijas. Aš norėčiau jums palyginimui pateikti ir aiškinamajame rašte yra parašyta apie tai, kad, sakykime, vartotojų teisių apsauga, kai vyksta ginčai, kurie yra nagrinėjami dar ikiteisminėje nagrinėjimo stadijoje… jie turi visą šią apsaugą. O darbo santykiuose mes to neturime. Todėl aš siūlyčiau atsisakyti tokios, sakykime, nelygios padėties.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visų, norinčių klausti, klausimus. Balsuosime, kaip ir buvo paskelbta anksčiau.
16.04 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1082 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1082. Pranešėjas – A. Bagdonas. Prašom, kolega.
A. BAGDONAS (LSF). Dėkoju posėdžio pirmininkui už suteiktą žodį. Gerbiami kolegos, pristatau jums Vietos savivaldos įstatymo projekto pakeitimą, kuriuo siūlau pakeisti 26 straipsnio 2 dalį dėl savivaldybių tarybų narių veiklos apmokėjimo. Konkrečiai siūlau išplėsti išlaidų, susijusių su tarybos narių veikla, sąrašą ir leisti kompensuoti viešosios informacijos rengėjų teikiamas paslaugas. Nesiūlau keisti savivaldybių tarybų narių apmokėjimo dydžio, tačiau siūlau suteikti galimybę naudoti numatytas lėšas.
Pagal šiuo metu galiojančią lėšų panaudojimo tvarką savivaldybių tarybų narių veiklos apmokėjimas skiriasi nuo tvarkos, skirtos Seimo narių parlamentinei veiklai. Išlaidos, skirtos viešosios informacijos rengėjų teikiamoms paslaugoms apmokėti, yra padengiamos Seimo nariams dėl platesnės visuomenės informavimo galimybės ir politikų atsakingumo skatinimo. Tuo tarpu savivaldybių tarybų narių lėšų panaudojimo tvarka nenumato tokios galimybės. Šiuo įstatymo projektu siekiu, kad savivaldybių tarybų nariai turėtų daugiau galimybių kokybiškai viešinti savo veiklą, supažindinti rinkėjus su įvykdytais darbais ir informuoti visuomenę. Manau, kad verta sulyginti Seimo ir savivaldybių tarybų narių lėšų panaudojimo tvarką, nes visuomenė privalo būti informuota apie sprendimų priėmimo procesus tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmeniu. Jeigu turėtumėte klausimų, mielai į juos atsakyčiau. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori klausti penki Seimo nariai. Pirmas klausia E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas kolega, iš tiesų geras žingsnis, tačiau vėl tos sąlygos tarp pozicijos ir opozicijos lieka nevienodos. Tie, kurie būna pozicijoje, faktiškai merai, turi didelį viešinimo lėšų resursą. Ar nemanote, kad ir ten reikėtų tam tikrų pataisų, jos buvo teikiamos, bet neperėjo, kad vis dėlto iš tos dalies taip pat būtų atskirta dalis lėšų, kadangi tos lėšos savivaldybių tarybų nariams nėra didelės, jos yra taip pat naudojamos ir transporto priemonėms, ir kitiems dalykams? Ačiū.
A. BAGDONAS (LSF). Dėkoju, gerbiamas kolega, už jūsų įžvalgas. Visiškai su jumis sutinku, kad sąlygos informuoti visuomenę apie vykdomą veiklą yra nevienodos, tačiau šis įstatymo projektas, aš manau, prisidėtų prie to, kad ir opozicijoje dirbantys savivaldybių tarybų nariai turėtų galimybę ne iš savo asmeninių lėšų, o jau iš skirtų lėšų pristatyti savo veiklą, ataskaitas ir tokiu būdu rinkėjai labiau susipažintų su jų veikla. Aš pritariu jūsų siūlymui. Jeigu toks ateityje būtų, aš tikrai jį pasirašyčiau.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. Fiodorovas. Nematau. Klausia L. Nagienė.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiamas kolega, aš konkrečiai. Ar jūs nemanote, kad prieš pat savivaldos rinkimus, prieš Seimo rinkimus dauguma politikoje yra aktyvūs, dažnai dalyvauja ir, sakykime, naudos savireklamai. Ar nebus taip, kad daugiausia išlaidų išleis tie, kurie eis būtent į tarybos rinkimus? Aš pritariu, tikrai pritariu ir žinau, kokia yra situacija, kad faktiškai opozicijai net neleidžiama pasisakyti kai kuriais atvejais, bet man čia trupučiuką kirba toks klausimas.
A. BAGDONAS (LSF). Aš suprantu jūsų pastabą, dėkoju už klausimą. Iš tiesų tokia galimybė būtų, bet tuo pat metu žmonės informaciją apie vieno ar kito politiko veiklą savivaldoje gautų jiems patogesniu būdu, ypač šiuo laikotarpiu, kai ir papildomi kontaktai nėra pageidaujami. Aš manau, šis įstatymo projektas tikrai prisidėtų prie to, kad politikas galėtų rinkėjams pateikti, ką jis nuveikė per tuos ar ketverius metus. Aš siūlyčiau kiekvienais metais teikti ataskaitas, ką ir numato Vietos savivaldos įstatymas, bet tuos, kurie ryžtųsi tik paskutiniais metais teikti, aš manau, rinkėjai įvertintų ir galbūt tokia sklaida ir nepadėtų sulaukti to palaikymo. Manau, kad kiekvienais metais reikėtų teikti ataskaitas, ir tuomet, jeigu rinkėjai matys, kad tas politikas tikrai ženkliai prisidėjo prie jų idėjų įgyvendinimo savivaldoje, tuomet, manau, jis sulauktų palaikymo ir kituose rinkimuose.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia R. Šarknickas.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Gal tik pasitikslinti, nes pačiam teko būti tarybos nariu ir kiekvienais metais metų gale mes ataskaitą teikdavome vietinei žiniasklaidai, tai tas kaip ir netrukdydavo ir iki šiol yra. Juolab kad dabar socialiniuose tinkluose visi tarybos nariai, visi Seimo nariai viešina tuos darbus ir panašiai. Aš norėjau gal tik pasitikslinti. Čia jūs dėl papildomų lėšų, kad dar galėtų būti, kad daugiau būtų galimybių viešinti, ar?.. Jeigu galite, patikslinkite.
A. BAGDONAS (LSF). Supratau. Dėkoju už klausimą. Labai geras pastebėjimas. Iš tiesų skirtingose savivaldybėse yra nustatoma skirtinga tvarka. Dalyje savivaldybių tokios galimybės viešinti net ir tose žiniasklaidos priemonėse, kurios yra apmokamos iš savivaldybės biudžeto, suteikiamos tiktai pozicijos atstovams. Tai tikrai liūdina, nes opozicijos nariai galimybės pristatyti savo veiklą neturi. Sutinku, kad yra ir socialiniai tinklai, kuriuose galima pristatyti, bet man atrodo, kad kuo plačiau politikai pristatytų, ką jie nuveikė per tuos metus, tuo geriau galėtų tada rinkėjai įvertinti, ar šis politikas pateisino jų lūkesčius, o galbūt jis nepateisino ir nevertas buvo jų pasitikėjimo.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia K. Vilkauskas.
K. VILKAUSKAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Dėkoju, gerbiamas kolega, už labai gerą iniciatyvą. Tai yra iš tikrųjų pagalba visoms savivaldybėse esančioms opozicijoms. Aišku, būtų geriau, kad pozicija visą laiką įleistų tuos opozicionierius į atitinkamus vietinius laikraščius ir savo informacijos kanalus, bet čia šiek tiek kita tema.
Aš norėjau užduoti klausimą dėl paties didinimo, nes, aišku, skirtingos savivaldybės skirtingai numato toms kanceliarinėms priemonėms. Dabar, sakykim hipotetiškai, na, kur nors opozicija iškels šitą įstatymą ir sakys, va, turime tokią galimybę, ir padidins tokiu kiekiu, kad net neapsimokės eiti į laikraštį, nes vis tiek laikraščiai turi savo įkainius už straipsnius. Kaip tokiu atveju?
A. BAGDONAS (LSF). Dėkoju už klausimą ir palaikymą. Aš manau, kad taip, yra tokia galimybė sumažinti minimaliai tas lėšas, kurios skiriamos ne tik opozicijos, bet ir valdančiosios daugumos tarybos nariams, tačiau tikiuosi, kad nebus tuo piktnaudžiaujama. Maksimali riba yra nustatyta ir papildomų lėšų šitame įstatymo projekte tikrai nėra numatoma. Manau, kad jų yra pakankamai, jeigu žiūrėtume vietos politikos lygmeniu, ir tikiuosi, kad savivaldybių valdančiosios daugumos nepiktnaudžiaus suteiktomis įstatymo galiomis. Raginu mus, kolegos, čia būti tuo pavyzdžiu, kaip mes galėtume konstruktyviau bendrauti, priiminėti įstatymus, turiu omeny tiek valdančiosios daugumos, tiek opozicijos santykį.
PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau nėra norinčių klausti. Pranešėjui po pateikimo visi klausimai užduoti.
Dėl balsavimo motyvų už kalba E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū gerbiamam kolegai už gerą pasiūlymą. Tikrai verta leisti tas lėšas, kurios yra gana kuklios, naudoti ir savo darbų viešinimui, tačiau vėlgi turėtume palyginti opozicijos ir valdančiosios daugumos sąlygas savivaldybėse, bent jau teikiant ataskaitas, kad ataskaitoje, kurią išleidžia savivaldybė, taip pat galėtų būti tam tikra dalis ir opozicijos, kuri taip pat būtų lygiai platinama. Tikrai siūlau pritarti ir nesustoti šioje vietoje.
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuosime iš anksto paskelbtu metu.
16.13 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-896, Aplinkos monitoringo įstatymo Nr. VIII-529 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-897, Aplinkos apsaugos įstatymo Nr. I-2223 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-898 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Vietos savivaldos įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-896. Pateikimo stadija. Pranešėja – L. Girskienė. Taip pat lydimieji – Aplinkos monitoringo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo ir Aplinkos apsaugos įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektai. Prašom, kolege.
L. GIRSKIENĖ (LVŽSF). Ačiū. Jums leidus, pristatysiu trijų tarpusavyje susijusių įstatymų projektų pakeitimus. Savivaldybės aplinkos monitoringo tikslas – valdyti savivaldybės teritorijoje aplinkos kokybę, kad atlikus stebėjimus būtų gauta išsamesnė, negu gaunama valstybinių aplinkos monitoringų metu, informacija apie savivaldybių teritorijų gamtinės aplinkos būklę, kuria remiantis būtų galima vertinti ir prognozuoti aplinkos pokyčius bei galimas pasekmes; rengti atitinkamas rekomendacijas, planuoti neigiamo poveikio mažinimo programas bei planus ir įgyvendinti juose numatytas priemones; teikti informaciją specialistams bei visuomenei.
Galiojantys įstatymai apibrėžia šio monitoringo uždavinius. Nuolat sistemingai stebėti gamtinės aplinkos ir jos elementų būklę, nustatyti pramonės, energetikos įmonių bei transporto įtaką aplinkos oro būklei ir triukšmo lygiui sisteminti, vertinti ir prognozuoti savivaldybių gamtinėje aplinkoje vykstančius savaiminius ir dėl antropogeninio poveikio atsirandančius pokyčius, gamtinės aplinkos kitimo tendencijas ir galimas pasekmes. Taip pat kaupti, analizuoti ir teikti valstybinėms institucijoms ir visuomenei informaciją apie gamtinės aplinkos būklę, reikalingą darniam vystymuisi užtikrinti, teritorijų planavimo, socialinės raidos sprendimams priimti, mokslui ir kitoms reikmėms. Savivaldybių monitoringas Lietuvoje yra vykdomas, tačiau ataskaitų pateikimas nėra sistemingas ir neretais atvejais monitoringo tikslai nėra pasiekiami. Ataskaitos nėra pateikiamos laiku. Pavyzdžiui, Klaipėdos miesto savivaldybės vykdomo aplinkos monitoringo 2019 metų ataskaita pateikiama savivaldybės tarybai tvirtinti tik 2021 metais, o tai netenkina dalies visuomenės. Ji vis dėlto domisi, kokiu oru kvėpuoja ir kokioje aplinkoje gyvena.
Aštrėjantys klimato pokyčiai, didėjanti tarša bei išorės veiksmų daroma įtaka gamtai reikalauja tikslingo savivaldybių aplinkos monitoringo vykdymo, kad jis padėtų sekti gyventojų sveikatos rodiklių priklausomybę nuo kintančios aplinkos kokybės.
Įstatymo projekto tikslas yra aiškiai apibrėžti savivaldybių monitoringo tikslus ir funkcijas gerinant aplinkos apsaugą, aplinkos kokybę ir taršios aplinkos kokybės daromą žalą visuomenės sveikatai. Ataskaitų teikimo terminų nustatymas skatintų savivaldybes skirti daugiau dėmesio aplinkos apsaugai ir didintų savivaldybių atskaitingumą, vykdant aplinkos monitoringą. Taip pat aiškiai apibrėžta funkcija dėl nuolatinės gamtinės aplinkos būklės stebėjimų didintų savivaldybių aplinkos apsaugos atsakomybę visuomenei, o tai leistų pagerinti ne tik aplinkos apsaugą, bet ir siekti geresnės aplinkos kokybės rodiklių. Šis įstatymų pataisų paketas didintų savivaldybių atskaitingumą vykdyti aplinkos monitoringą tinkamai, laiku pateikti monitoringo ataskaitas, gerinti aplinkos apsaugą ir kokybę gyvenamojoje vietovėje. Trumpai tiek.
PIRMININKAS. Ačiū, kolege. Jūsų nori klausti viena Seimo narė – L. Nagienė. Prašom.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiama kolege, mes kalbėjome ir salėje. Iš tikrųjų projektas geras, žinau, kad visada pavėluotai tuos tyrimus gauna dažniausiai iš VGTU, kokią paslaugą kas teikia, kaip pavyksta nupirkti, norisi pigiau nupirkti. Aišku, savivaldybės tą monitoringą daro, bet ar jums neatrodo, kad ta informacija turėtų būti pateikiama kiekvieną mėnesį? Nes realiai mes priemones gauname praėjus daugiau kaip metams ir po metų gauname. Tuomet jau viskas yra pavėluotai, kaip aš sakau, traukinys jau nuvažiavęs yra. Galbūt reikėtų, kad būtų įteisinta kiekvieną mėnesį informacija, nes aš vieną kartą paimu žurnalą kažkokį, jame yra paskelbta, ir aš savo rajoną pasižiūriau – labai blogi rodikliai. Daug geriau, man atrodo, ir veiksmingiau būtų, kaip jums atrodo?
L. GIRSKIENĖ (LVŽSF). Aš visiškai sutikčiau. Ir iš tiesų, pavyzdžiui, Klaipėdos mieste jau yra pradėti šitie procesai, kai kurios įmonės yra įsidiegusios stebėjimo įrenginius, galima tiesiogiai matyti, kokia tarša yra išmetama, sakykim, į aplinkos orą. Manyčiau, kad savivaldybės taip pat, pasinaudojusios galbūt žaliojo kurso lėšomis, galėtų įsidiegti nuolatinio stebėjimo sistemas.
Norėčiau pasigirti, kad Klaipėda jau yra pradėjusi pokalbius. Iš tiesų gyventojai tik apsidžiaugtų, nes matome, kad kasdien žmonės darosi sąmoningesni ir tikrai domisi, kokioje aplinkoje gyvena, kokiu oru kvėpuoja. Tai yra sveikintinas dalykas. Tikrai pritarčiau, svarstytinas variantas.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus, kuriuos norėjo užduoti. Dėl balsavimo motyvų už kalba A. Vinkus.
A. VINKUS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, sparti techninė pažanga ir ekonomikos vystymasis, be teigiamų dalykų, provokuoja ir nemažai labai rimtų aplinkos kokybės ir jos neigiamo poveikio žmonių sveikatai problemų. Kiekvienos savivaldybės teritorijoje, priklausomai nuo pramonės ir energetikos objektų, transporto tinklo, gamtinės aplinkos ir kitų priežasčių, galimi saviti ir specifiniai gamtos taršos šaltiniai. Todėl labai svarbu, kad, be valstybinio lygio aplinkos monitoringo, būtų nuolat atliekamas išsamus savos savivaldybės teritorijos aplinkos monitoringas ir vertinimas, tolesnių tendencijų ir jų pasekmių prognozavimas.
Siūlomi įstatymo pakeitimai, jeigu jiems bus pritarta, padėtų aiškiau reglamentuoti minėtų problemų, lemiančių savivaldybių funkcijas ir atskaitingumą, sprendimą atliekant aplinkos monitoringą, vertinant ir analizuojant aplinkos kokybės įtaką visuomenei. Projektais taip pat siekiama sukurti mechanizmą geriau informuoti gyventojus ir šios srities specialistus apie aplinkos monitoringą, nuolat stebėti ir analizuoti visuomenės sveikatos priklausomybę nuo aplinkos kokybės, atsižvelgiant į gamtos taršą ar pavienius gamtos taršos reiškinius. Tai būtų teigiamas poslinkis gerinant aplinkos poveikį gyventojų sveikatai. Kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Daugiau nėra norinčių kalbėti.
16.21 val.
Civilinio proceso kodekso 754 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-791, Fizinių asmenų bankroto įstatymo Nr. XI-2000 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-792, Juridinių asmenų nemokumo įstatymo Nr. XIII-2221 94 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-793 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas. Kviečiu L. Nagienę pristatyti trijų projektų paketą – Civilinio proceso kodekso 754 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-791, Fizinių asmenų bankroto įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-792, Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 94 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-793. Prašom, kolege. Pateikimo stadija.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiami kolegos, kas paskatino rengti būtent šiuos tris projektus? Tai dėl esamo teisinio reglamentavimo vaiko išlaikymo išmokas administruojančios institucijos patiriami sunkumai, išieškant sumokėtas vaiko išlaikymo išmokas, būtent dėl išlaikymo, išmokų priskyrimo prie pirmąja eile tenkinamų reikalavimų. Siekiama įtvirtini Lietuvos Aukščiausiojo Teismo suformuotą praktiką, kad valstybės lėšomis mokamos vaiko išmokos vaikams, kuriems tėvai neteikia išlaikymo, yra prilyginamos vaiko išlaikymo išmokoms ir atitinkamai priskiriamos prie pirmąja eile tenkinamų reikalavimų pagal Civilinio proceso kodekso 754 straipsnyje nustatytą reikalavimų patenkinimo eilę. Tokia reikalavimų patenkinimo eilė taip pat turi būti įtvirtinta ir fizinio asmens bankroto atveju, ir juridinio asmens neribotos civilinės atsakomybės likvidavimo atveju. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo praktikoje yra nustatyta teisės aiškinimo taisyklė, kad vaiko išlaikymo išmokas administruojančios institucijos reikalavimai yra priskiriami prie pirmos eilės kreditorinių reikalavimų ir yra vaiko išlaikymo išmoka. Skolininko prievolės grąžinti išmokėtas vaiko išlaikymo išmokas priverstiniam įgyvendinimui negali būti taikomos mažiau palankios taisyklės negu pagrindinei išlaikymo prievolei.
Svarbu pažymėti, kad valstybė, įgyvendindama atgręžtinio reikalavimo teisę į skolininką, vaiko išlaikymo išmokų atveju išieško ne abstrakčią skolą, o skolininko vaikams įstatymu nustatyta tvarka išmokėtas vaiko išlaikymo išmokas, tai yra vaiko išlaikymo lėšų dalį, kurią valstybė išmokėjo vaikui už vaiko išlaikymo pareigos nevykdantį skolininką. Įstatymuose nesant aiškios nuostatos, vis dėlto ir toliau sukuriamos prielaidos dviprasmiškam šios nuostatos interpretavimui. Taip nepagrįstai apsunkinamas išmokų išieškojimo procesas ir sukuriama papildoma našta išmokas administruojančiai institucijai, įrodant savo teisėtą reikalavimą išieškojimo vykdymo procese ar ginant savo teisėtus reikalavimus teisminių procesų metu. Atsakysiu į jūsų pateiktus klausimus.
PIRMININKAS. Ačiū, kolege. Deja, negaliu jūsų pradžiuginti, niekas nenori jūsų klausti.
Dėl balsavimo motyvų nėra norinčių kalbėti. Kolegos, balsuosime iš anksto paskelbtu laiku.
16.25 val.
Civilinio proceso kodekso 142 ir 296 straipsnių pakeitimo bei Kodekso papildymo 951 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-885, Baudžiamojo kodekso 154 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-886 (pateikimas)
Dabar kviečiame V. Kernagį pristatyti dviejų įstatymų projektų paketą – Civilinio proceso kodekso 142 ir 296 straipsnių pakeitimo bei Kodekso papildymo 951 straipsniu įstatymo projektą Nr. XIVP-885 ir Baudžiamojo kodekso 154 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-886. Pateikimo stadija. Pranešėjas – V. Kernagis. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas P. Saudargas.
V. KERNAGIS (TS-LKDF). Sveiki. Seimo valdybos buvo sudaryta darbo grupė, atsižvelgiant į tai, kad turime gana didelę problemą, susijusią su tuo, kad dažnai pasitaiko ieškinių, kuomet būna persekiojami už kritiką žmonės, atliekantys savo pareigas. Tai yra žurnalistai, žmogaus teisių atstovai, tai yra dėl su aplinkosauga susijusių klausimų, dėl su paveldosauga susijusių klausimų. Darbo grupė dirbo visą pavasarį ir pateikė dviejų įstatymų projektų pakeitimus, juos dabar ir pateiksiu. Taip pat noriu pasakyti, kad darbo grupė tęsia savo darbą toliau, nes buvo nuspręsta, kad prie šių dviejų įstatymų projektų pakeitimų dar turėtų būti pridėta ir tam tikra valstybės pagalba žmonėms, kurie susiduria su tokiu persekiojimu.
Yra dviejų įstatymų pakeitimai. Pirmasis yra Civilinio proceso kodekso įstatymo pakeitimas. Čia atsiradę esminiai pakeitimai yra tokie, kad jeigu tam tikra grupė, jei koks nors ieškovas pateikia kokį nors nepagrįstą ieškinį, tai žmogus, kuriam tas ieškinys buvo skirtas, gali informuoti teismą, kad greičiausiai jis yra persekiojamas už kritiką, ir teismas gali priimti sprendimą išvis tokios bylos nenagrinėti. Ir dėl to darbo grupė pratęsė savo veiklą būtent tam, kad būtų nuspręsta, kaip bus teikiama valstybės pagalba. Šiuo metu Teisingumo ministerija ir žada pavasarį mums pateikti sprendimą, kaip tai būtų galima padaryti.
Ir antrasis, tai yra Baudžiamojo kodekso straipsnių pakeitimai, kuomet yra panaikinamas 154 straipsnis ir jis yra pridedamas prie kito straipsnio, kuriame yra lengvesnės bausmės numatytos, negu buvo numatytos iki dabar, tai yra papildoma viešaisiais darbais arba laisvės apribojimu iki vienų metų, anksčiau buvo dveji metai. Trumpai turbūt tiek.
PIRMININKAS (P. SAUDARGAS, TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamas kolega, už pristatymą. Jūsų nori paklausti gerbiamas V. Rakutis. Prašom.
V. RAKUTIS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, labai dėkui už iniciatyvą spręsti šią labai rimtą problemą. Ar jūs nesvarstėte komitete galimybės išplėsti sąrašą žmonių, kuriuos gintų šis įstatymas? Taigi būtų kalbama ne tik apie žurnalistus, bet ir apie žmones, kurie, sakykime, imasi kultūros paveldo, valstybės interesų gynimo funkcijos ir yra paskui apkraunami visokiais ieškiniais, kurie tuos žmones turi atbaidyti. Dėkui.
V. KERNAGIS (TS-LKDF). Žinokite, ir apima tas sritis. Apima ne tik žurnalistus, aš sakiau – ir paveldosaugą, ir gamtosaugą, ir žmogaus teises. Tikrai tai yra įtraukta.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi atsakėte, taip išeina, į visus klausimus. Dėl motyvų niekas neužsirašė kalbėti. Balsavimas bus numatytu laiku.
16.29 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 1999 m. lapkričio 11 d. nutarimo Nr. VIII-1408 „Dėl Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1017 (pateikimas)
Toliau turime darbotvarkės 2-13 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 1999 m. lapkričio 11 d. nutarimo Nr. VIII-1408 „Dėl Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą Nr. XIVP-1017. Gerbiamą E. Pupinį kviečiame į tribūną. Prašom, gerbiamas kolega.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, tikrai labai paprastas nutarimas dėl Lietuvos Respublikos nutarimo „Dėl Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo. Pakeitimas daromas nuostatuose dėl to, kad pasikeitė Statutas, o Statutas pasikeitė dėl to, kad Konstitucinis Teismas pasakė, kad Seimas savo sprendimais negali priimti protokolinių nutarimų, o visi turi būti įforminami kaip nutarimai. Tai tą mes ir pakeičiame savo nuostatuose. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamas kolega. Jūsų niekas nenori paklausti. Labai gaila. Dėl motyvų taip pat niekas nenori kalbėti, irgi labai gaila, kad taip yra.
Dabar galėtume apsvarstyti dar vieną rezervinį klausimą, jeigu būtų gerbiamas J. Razma. Bet nežinau. Ar jo nėra salėje? Jeigu nėra, tada galime įgyvendinti keletą pareiškimų.
16.30 val.
Seimo narių pareiškimai
Yra Seimo narių, užsirašiusių perskaityti pareiškimus. Kviečiame gerbiamą V. Valkiūną. A. Gedvilas pirmas buvo, bet jo nėra. Tada gerbiamas V. Valkiūnas. Kviečiame į tribūną perskaityti pareiškimą. Prašom.
V. VALKIŪNAS (LRF). Gerbiami kolegos, šiandien yra Latvijos sukūrimo 103-iosios metinės. Noriu pabrėžti – sukūrimo, nes latviai neturėjo valstybingumo. Todėl prieš 103 metus, panašiai kaip ir Lietuvoje, apsisprendė, kad reikia nepriklausomos Respublikos, valstybingumo. Nors dainų šventės jau buvo ir anksčiau, tačiau viskam reikia subręsti, ir tas momentas, ta akimirka atėjo. Buvo daug istorijos akimirkų ir noro susijungti su Lietuva baltų kalbos, bendros kalbos, bendrų protėvių vardan, tačiau išliko Latvijos Respublika.
Norisi palinkėti latvių tautai ir savo vardu, ir visų jūsų, Seimo narių, vardu sveikatos, orumo, pasididžiavimo, neprapulti globalizacijos sūkurių verpetuose, nes globalizacija suvalgo viską. Stiprybės, laimės, noriu asmeniškai palinkėti sveikatos Bauskės, Aiskrauklės merams ir kitiems pasienio su Lietuva merams. Gražaus, darnaus bendradarbiavimo su Lietuva Baltijos Asamblėjos nariams ir visiems visiems Latvijos žmonėms.
Latvių himne yra Dievs, svētī Latviju! Lietuviškai bus: Dieve, palaimink Latviją! (Kalba latviškai) Su švente, Latvijos tauta! Dievs, svētī Latviju! Dieve, palaimink Latviją! (Plojimai)
PIRMININKAS. Prisidedame prie sveikinimų broliams latviams ir kviečiame į tribūną gerbiamą A. Gedvilą taip pat padaryti pareiškimą. O pirmininkavimą perduodu gerbiamam Seimo Pirmininko pavaduotojui J. Sabatauskui.
A. GEDVILAS (DPF). Kolegos, kreipiuosi į jus pasipiktinęs ir reikalauju apmąstyti savo veiksmus dėl precedento neturinčio atvejo Lietuvos istorijoje, siūlau prisiimti asmeninę atsakomybę už kovidinės kartos pasekmes patvirtinus reikalavimą taikyti galimybių pasą paaugliams nuo 12 metų. Ačiū, kad savo sprendimą viešai pripažinote politiniu. Tas ateityje jums bus ne kartą priminta. Tuo tarpu neskiepyti vaikai kaip atpirkimo ožiai negalės eiti į įvairius pokalėdinius renginius, o Naujųjų metų naktį negalės švęsti su tėvais kavinėje, teatre ir panašiai. Kaip gėdinga ir, sakyčiau, apgailėtina. Taip, įsiklausęs į ekspertų nuomonę esu absoliučiai tikras, kad tam tikros visuomenės rizikos grupės turėtų skiepytis, nes nauda pasiskiepijus gali būti didesnė už žalą susirgus. Tačiau Vyriausybei išdrįsus paskelbti viešai, kad paaugliams nuo 12 metų bus privalomas galimybių pasas, ir dar Naujųjų metų išvakarėse, privalau pareikšti savo oponuojančią nuomonę, remdamasis šiais argumentais.
Pirmas argumentas. Nepavyko suvakcinuoti senjorų viliojant 100 eurų premija, tai numatyta daryti spaudimą labiau pažeidžiamiems morališkai 12–15 metų paaugliams. Mano supratimu, po tokiu siūlymu akivaizdžiai slepiasi raginimas suvakcinuoti tuos, kurie nėra rizikos grupėje, ir dar klinikinių tyrimų stadijoje esančia vakcina.
Bandymas taikyti tokią vakciną ne rizikos grupėse esantiems asmenims tik dar kartą įrodo valdančiųjų desperaciją ir negebėjimą valdyti pandemijos. O kitas žingsnis – kuo skubiau suleisti busterį ir vakcinuoti vaikus nuo penkerių metų, nors Pasaulio sveikatos organizacijos vadas griežtai pasmerkė sveikų žmonių skiepijimą stiprinančia vakcinos doze, o ir rekomenduoja skiepyti tik tuos vaikus, kurie yra rizikos grupėse.
Laimei, Lietuvoje nėra nė vieno mirusio nuo COVID-19 vaiko arba paauglio. Panašu, kad net jei vakcinuotume 100 % paauglių, jų mirčių nuo koronaviruso skaičius nepadidės tiek, kiek padidės šalutinių reakcijų nuo vakcinos registravimo skaičius. Nuo vakcinacijos pradžios iki rugsėjo 8 dienos Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba gavo 19 pranešimų apie nepageidaujamas reakcijas į COVID-19 vakcinas 12–15 metų amžiaus grupėje. Maža to. Lietuvoje 16–17 metų amžiaus grupėje užfiksuoti šeši pranešimai apie sunkias reakcijas po COVID-19 vakcinos. Dėl įtariamų šalutinių reiškinių jaunuoliams jau ne tik Skandinavijos šalyse sustabdytas vakcinavimas „Moderna“ vakcina.
Antras, dar vienas aspektas, kuris man kelia didelį nerimą, – galimybė paaugliams ignoruoti tėvus ir vakcinuotis, jiems nesutinkant, kreipiantis leidimo į mediką. Atsiradus segreguojančiam ir priešinančiam tautą pasiūlymui išduoti galimybių pasą paaugliams, noriu užduoti pandemijos valdymo ekspertams klausimą. Ar gali 12 metų paauglys kritiškai vertinti vakcinų, esančių klinikinių tyrimų stadijoje, charakteristikų, aprašų informaciją? Negali. Pas mus iš tiesų yra puikių medikų, tačiau, kaip ir visur kitur, yra medikų, labiau motyvuotų materialiai nei vertybiškai. Ar tikrai abejojantis paauglys pateks pas mediką, kuriam svarbios Hipokrato priesaikos vertybės?
Trečias argumentas. Dvylikamečiai kartu su tėveliais gali ateiti vakcinuotis bet kur. Tai tėvų pasirinkimas, jį gerbiu, tačiau, mano supratimu, paauglių vakcinavimas klinikinių tyrimų stadijoje esančia vakcina turėtų būti skiriamas tik gydytojo ir tik išskirtiniais atvejais, kai nauda būtų didesnė už žalą. Tam reikalingos specialios žinios biomedicinos, imunologijos, psichologijos ir kitose srityse, tačiau šiandien didžiojoje dalyje asmens sveikatos priežiūros įstaigų minėtų specialistų nėra.
Ketvirtas argumentas. (Balsai salėje)
PIRMININKAS (J. SABATAUSKAS, LSDPF). Gerbiamas kolega, jūsų laikas. Paskutinis sakinys. (Balsai salėje)
A. GEDVILAS (DPF). Paklausęs SAM’o, kas bus atsakingas dėl nepageidaujamų reakcijų į skiepus nuo COVID-19 ir kas atlygins žalą nukentėjusiems nuo skiepų, gavau ilgą atsakymą. Jį perskaitęs galiu teigti, kad žalos atlyginimo algoritmas yra ganėtinai painiai reglamentuotas ir nesant precedento žinoti, kaip vyks žalos atlyginimas…
PIRMININKAS. Gerbiamas kolega!
A. GEDVILAS (DPF). Gerai, baigiu. Iš principo…
PIRMININKAS. Laikas!
A. GEDVILAS (DPF). …pritaikę galimybių pasą paaugliams, priėmėte diskriminuojantį, segreguojantį ir pažeidžiantį mūsų šalies ateities kartos, kuri ir taip jau vadinama kovidine karta, konstitucines teises ir laisves. Kol klausimų turime daugiau nei atsakymų, jokios kalbos apie masinį paauglių vakcinavimą būti negali. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dar vienas pareiškimas – V. Pranckietis.
V. PRANCKIETIS (LSF). Gerbiami kolegos (čia man dar palikote parašytą, matyt, kalbą), ta kalba turbūt yra verta tiek, kad ją kas nors įsidės į feisbuką ir diskredituos Seimą. (Balsai salėje) Atrodo, kad tai yra kalbama iš Seimo tribūnos ir tai yra tiesa. Aš prašyčiau savo tokius rubajatus skelbti kur nors kitur, bet ne iš Seimo tribūnos. Yra mokslas, tas, kad grindžia, yra tas, kas atsako už visus veiksmus, o jūs drįstate išėjęs iš Seimo tribūnos įrodinėti visai Lietuvai nesąmones, kurios po to sklinda feisbuke. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Kitas pareiškimas – A. Kupčinskas. (Balsai salėje) Po pareiškimų, kolega.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, aš labai trumpai kaip Baltijos Asamblėjos prezidentas norėčiau taip pat pasinaudoti proga ir pasveikinti brolius latvius su Latvijos nepriklausomybės diena. Palinkėti jiems kuo geriausios sveikatos, stiprybės, bendrystės su Lietuva. Tegul gyvuoja mūsų broliai ir baltų vienybė mus vienija! Sėkmės jiems! (Plojimai)
16.41 val.
Seimo savaitės (2021-11-22–2021-11-26) – 2021 m. lapkričio 23 d. (antradienio) ir 25 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, darbotvarkės rezervinis 5 klausimas – savaitės, prasidedančios lapkričio 22 diena, Seimo posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. Pranešėjas – Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, kitos savaitės antradienio posėdžius pradėsime socialinės krypties klausimais. Tikiuosi, pradžiuginsime pensininkus, vienišus pagyvenusius žmones priėmę atitinkamus įstatymus. Baigsime apsispręsti dėl teisėjų kandidatūrų, jos buvo čia neseniai pateiktos. Taip pat nemažai kitų projektų, tarp jų perkeltos iš šios savaitės Žemės įstatymo pataisos ir lydimasis Statybos įstatymas. Po pietų išklausysime žemės ūkio ministro atsakymus į Seimo narių iš anksto raštu pateiktus klausimus. O antradienį užbaigsime draudimu Lietuvoje auginti kailinius žvėrelius. (Šurmulys salėje) Žodžiu, bus projektų, kurie čia, manau, salėje sukels emocijų. (Balsai salėje)
Ketvirtadienį svarbiausias momentas, žinoma, biudžeto projekto pirmasis svarstymas. Čia kaip tik yra tas momentas, kai visi pageidaujantys išsako savo požiūrį į biudžetą, tam numatytos dvi valandos. Po pietų balsuosime dėl šiandien pateiktos kandidatės į Seimo kontrolieres. Taip pat dar keletas kitų projektų. Abi dienas posėdžiai yra suplanuoti iki 18 valandos, bet, kaip matote, mes sugebame dirbti šiek tiek greičiau, negu planuojama. Tikimės, kad taip bus ir kitą savaitę.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamas kolega, jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmas klausia A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (LVŽSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis vicepirmininke, norėjau jūsų paprašyti, kad vis dėlto būtų įtrauktas Kompensacijų už ypatingas darbo sąlygas įstatymo projektas Nr. XIVP-926. Jis yra biudžetinis. Būtų tikrai smagu, kad prieš biudžetą būtų galima jį pateikti. Labai ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Dabar ekspromtu aš nežinau, kokia situacija su tuo projektu, bet Sekretoriatas, aš manau, įsidėmėjo jo numerį, tikiuosi, kad bus galimybė papildyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia A. Kupčinskas.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis Jurgi, norėjau pasiteirauti, kada bus įtrauktas į darbotvarkę Odontologų rūmų įstatymas? Vis tiek Seimo narių grupė, nemaža Seimo narių grupė, dirbo prie to projekto ir jau parengė antrą projektą, dėl kurio yra tiktai techninės mūsų Teisės departamento pastabos. Kartais susidaro toks vaizdas, kad šis įstatymo projektas yra kuo nors pavojingesnis ar baisesnis už dekriminalizavimo arba Partnerystės įstatymus. Sesijos darbų programoje yra šis įstatymo projektas, tačiau jisai blokuojamas ir netgi, sakyčiau, susidaro toks įspūdis, kad kažkas turi vetavimo teisę ir neįtraukia šio klausimo į darbotvarkę, net pateikimo. Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, čia mes turbūt baisių įstatymų nepriimame, kad bandote lyginti, kuris ten baisesnis. Aš manau, kad visus gerus įstatymus priimame. Aš manau, kad gal bus galimybė papildyti darbotvarkę, jeigu yra šio projekto iniciatorių teikimas, tai galima įrašyti. Nors ten, aišku, yra daug Teisės departamento pastabų. Autoriai jau įregistravo antrą variantą, tų pastabų buvo dar daugiu dėl pirmo varianto. (Balsai salėje) Tai dėl antro varianto yra daugiau pastabų? (Balsai salėje) Labai keista, jeigu įregistravo antrą variantą ir dėl jo atsirado daugiau pastabų. (Balsai salėje) Aš ir sakau, kad dėl pirmo varianto buvo daugiau pastabų.
PIRMININKAS. Kolegos, nesiginčykite iš darbo vietos. Ačiū Seimo Pirmininko pirmajam pavaduotojui. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti, patvirtinti kitos savaitės darbotvarkę? Ačiū, pritarta.
16.46 val.
Darbo kodekso 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1024 (pateikimo tęsinys)
Kolegos, pradedame paskutinį šios dienos balsavimą. Pirmas klausimas – Darbo kodekso 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1024. Balsuojame. (Triukšmas salėje)
Atsiprašau, kolegos, stabdome balsavimą, techniniai nesklandumai. Tuoj pat paskelbime iš naujo. Kolegos, balsuojame iš naujo dėl Darbo kodekso 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
Užsiregistravo 89, balsavo 89 Seimo nariai: už – 83, prieš nėra, susilaikė 6. Projektui pritarta po pateikimo. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas nesiūlomas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Galima pritarti dėl komiteto ir svarstymo laiko? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
16.48 val.
Darbo kodekso 217 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-928 (pateikimo tęsinys)
Kitas klausimas – Darbo kodekso 217 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-928. Pateikimas. Balsuojame.
Užsiregistravo 93, balsavo 93 Seimo nariai: už – 73, prieš nėra, susilaikė 20. Įstatymo projektui pritarta po pateikimo. Pagrindiniu komitetu siūlomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomo nėra. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
16.49 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1082 (pateikimo tęsinys)
Kitas darbotvarkės klausimas – Vietos savivaldos įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-1082. Balsuojame po pateikimo.
Užsiregistravo 92, balsavo 92 Seimo nariai: už – 87, prieš nėra, susilaikė 5. Po pateikimo projektui pritarta. Pagrindiniu komitetu siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti Seimo pavasario sesijoje. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
16.50 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-896, Aplinkos monitoringo įstatymo Nr. VIII-529 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-897, Aplinkos apsaugos įstatymo Nr. I-2223 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-898 (pateikimo tęsinys)
Kitas kompleksinis darbotvarkės klausimas iš trijų projektų – Vietos savivaldos įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, Aplinkos monitoringo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, Aplinkos apsaugos įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimo stadija. Balsuojame.
Užsiregistravo 93, balsavo 92: už – 85, prieš nėra, susilaikė 7. Po pateikimo projektams pritarta. Siūlomi komitetai: dėl Vietos savivaldos įstatymo projekto – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas kaip pagrindinis, dėl Aplinkos monitoringo įstatymo projekto – Aplinkos apsaugos komitetas kaip pagrindinis, kaip papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ir dėl Aplinkos apsaugos įstatymo projekto – Aplinkos apsaugos komitetas, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas kaip papildomas. Visus projektus siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Galime pritarti? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
16.52 val.
Civilinio proceso kodekso 142 ir 296 straipsnių pakeitimo bei Kodekso papildymo 951 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-885, Baudžiamojo kodekso 154 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-886 (pateikimo tęsinys)
Kitas įstatymų paketas – Civilinio proceso kodekso 142 ir 296 straipsnių pakeitimo bei kodekso papildymo 951 straipsniu įstatymo projektas ir Baudžiamojo kodekso 154 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Balsuojame.
Užsiregistravo 90, balsavo 90: už – 84, prieš nėra, susilaikė 6. Po pateikimo įstatymo projektams pritarta. Dėl abiejų projektų pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje.
Dėl vedimo tvarkos ar dėl komitetų – M. Navickienė per šoninį mikrofoną.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, prašyčiau mano balsą įskaityti už, dėl protokolo.
PIRMININKAS. Dėl šių dviejų projektų? Per paskutinį balsavimą M. Navickienė (dėl protokolo) balsavo už. Taigi svarstymas, kaip minėjau, pavasario sesijoje.
Galime pritarti dėl komiteto ir svarstymo laiko? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
16.54 val.
Civilinio proceso kodekso 754 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-791, Fizinių asmenų bankroto įstatymo Nr. XI-2000 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-792, Juridinių asmenų nemokumo įstatymo Nr. XIII-2221 94 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-793 (pateikimo tęsinys)
Dar vienas paketas – Civilinio proceso kodekso 754 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, Fizinių asmenų bankroto įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 94 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Balsuojame.
Užsiregistravo 89, balsavo 89 Seimo nariai: už – 71, prieš nėra, susilaikė 18. Po pateikimo projektams pritarta.
Siūlomi komitetai. Dėl Civilinio proceso kodekso kaip pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas, dėl Fizinių asmenų bankroto įstatymo projekto kaip pagrindinis Ekonomikos komitetas, taip pat ir dėl Juridinių asmenų nemokumo įstatymo projekto kaip pagrindinis Ekonomikos komitetas. Visus projektus siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Galime komitetams ir svarstymo laikui pritarti? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
16.55 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 1999 m. lapkričio 11 d. nutarimo Nr. VIII-1408 „Dėl Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1017 (pateikimo tęsinys)
Kitas klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 1999 m. lapkričio 11 d. nutarimo „Dėl Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-1017. Pateikimas. (Balsai salėje)
Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
Pagrindiniu komitetu siūlomas Žmogaus teisių komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
16.56 val.
Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 1, 2, 3, 4, 6, 8, 11, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 26, 29, 34, 38 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 61, 193, 201, 202 straipsniais ir 36, 37 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIVP-1095 (pateikimo tęsinys)
Socialinių paslaugų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo, įstatymo papildymo ir dviejų straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIVP-1095. Pateikimo stadija. Balsuojame. (Balsai salėje)
Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
Taigi pagrindiniu komitetu siūlomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomu komitetu – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 16 dieną. Galime pritarti komitetams ir svarstymo datai? Ačiū, pritarta.
Taigi, kolegos, lapkričio 18 dienos popietinis posėdis baigtas. O gal norite registruotis? (Šurmulys salėje) Registracija. Kolegos, posėdis dar nesibaigė.
Užsiregistravo 92 Seimo nariai.
Per šoninį mikrofoną – M. Ošmianskienė.
M. OŠMIANSKIENĖ (LF). Aš norėčiau paprašyti dėl paskutinio klausimo kaip papildomą įtraukti Neįgaliųjų teisių komisiją.
PIRMININKAS. Dėl paskutinio klausimo pasiūlyta papildomo komiteto statusu papildyti Neįgaliųjų teisių komisija. Galime pritarti bendru sutarimu? Tai yra dėl Socialinių paslaugų įstatymo projekto. Ačiū, pritarta. Papildomo komiteto statusu – Neįgaliųjų teisių komisija.
Taigi, ačiū visiems už darbą. Gero vakaro. 2021 m. lapkričio 18 d. popietinis posėdis baigtas. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; DFVL – Demokratų frakcija „Vardan Lietuvos“; LF – Laisvės frakcija; LRF – Lietuvos regionų frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS-LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija.