Stenogramą galima rasti: |
Seimo posėdžių stenogramų e. leidinys Nr. 13, 2021 |
Seimo posėdžių stenogramų rinkinys Nr. 2, 2022 |
(Stenogramų leidiniai › 2020–2024 m. kadencija) |
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
I (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO posėdžio NR. 23
STENOGRAMA
2021 m. sausio 5 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkė V. ČMILYTĖ-NIELSEN
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas P. SAUDARGAS
PIRMININKĖ (V. ČMILYTĖ-NIELSEN). Laba diena, gerbiami kolegos. Prašau užimti vietas. Leiskite pasveikinti visus su Naujaisiais metais ir palinkėti saugių ir sveikų 2021-ųjų. Pradedame sausio 5 dienos Seimo posėdį. (Gongas)
Skelbiu registraciją. Užsiregistravo 101 Seimo narys.
Gerbiami kolegos, 2020 m. rugsėjo 20 d. po sunkios ligos nustojo plakti mokslininko, ekologo, aplinkosaugininko, žymaus visuomenės veikėjo profesoriaus R. Pakalnio širdis. R. Pakalnis yra gimęs 1941 m. sausio 4 d., šiais metais jam būtų sukakę 80 metų.
Mokslininkas aktyviai dalyvavo Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio, Lietuvos žaliųjų judėjimo veikloje, vadovavo Lietuvos mokslų akademijos Botanikos institutui, buvo Lietuvos radijo ir televizijos tarybos nariu ir pirmininku, Lietuvos nacionalinės UNESCO komisijos pirmininku. Daktaras R. Pakalnis yra parašęs ir publikavęs daugiau kaip 200 mokslinių straipsnių, išleidęs keletą knygų ekologijos, gamtos ir kraštovaizdžio klausimais. R. Pakalnis iki savo gyvenimo pabaigos rūpinosi ekologinėmis ir kultūros paveldo problemomis. Už nenuilstamą veiklą Lietuvai 2002 metais apdovanotas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžiumi. Prašau profesoriaus R. Pakalnio atminimą pagerbti tylos minute.
Tylos minutė
10.02 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2021 m. sausio 5 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Darbotvarkės 1-1 klausimas – darbotvarkės tvirtinimas. A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF*). Gerą rytą, kolegos, dar kartą visus su Naujaisiais metais. Aš tik su dideliu nusistebėjimu turėčiau pastebėti, kad dėl tikrai nesuvokiamų aplinkybių yra išbraukti Konstitucinio Teismo teisėjų paskyrimai, nes kai buvo pratęsiama sesija, aš labai gerai atsimenu gerbiamos Seimo Pirmininkės argumentavimą, kad viena iš priežasčių, kodėl mes čia renkamės pandemijos metu dirbti, yra svarbiausi klausimai, tai yra Konstitucinio Teismo teisėjų paskyrimai. Dabar kažkodėl nakties viduryje, nes dar vakar vakare buvo viskas darbotvarkėje, lygiai taip pat ir komitetas, kuris posėdžiavo ryte, gavo informaciją, kad turėsime komitete trečiadienį, ir staiga tie klausimai, kurie tikrai yra svarbūs, žinant tai, kad Konstitucinis Teismas yra nesuformuojamas metus, jūs iš pradžių patys bandėte tempti, kaltinti mus, kad mes čia sabotuojame, bet dabar jau valdžia keitėsi nuo lapkričio mėnesio, tačiau nėra jokių pastangų tvirtinti teisėjus. Manyčiau, kad tie visi antraeiliai klausimai, kurie yra darbotvarkėje, tikrai nėra tokie svarbūs ir reikšmingi, kad dėl jų rinktųsi Seimas. Iš esmės Seimas, mano manymu, rinkosi, kaip jam ir buvo sakoma iš tribūnos Pirmininkės lūpomis, būtent dėl Konstitucinio Teismo teisėjų tvirtinimo. Dabar tos pasakos, kurias teko girdėti klausantis Seniūnų sueigos, kad neva teisėjai negalės prisiekti antradienį ir taip toliau, tai tikrai yra pasakos, nes teisėjai bet kuriuo atveju negalėtų prisiekti antradienį ne tik dėl to, kad Seimas nesusirinks, bet ir dėl labai elementarios priežasties, tai yra du teisėjai turėtų išeiti iš darbo ir susitvarkyti dokumentus, kas greičiausiai dar porą savaičių užtruktų.
Aš manyčiau, kad tikrai turėtume tuos klausimus įtraukti į darbotvarkę, padaryti pateikimą ir atitinkamai bent jau komitetas galėtų priimti sprendimus, o tada galbūt, kiek aš suprantu, bus ne tik pratęsta sesija, bet ir šaukiama neeilinė, greičiau pritarti nutarimams. Aš siūlyčiau tikrai frakcijos vardu įtraukti į darbotvarkę tuos tris nutarimų projektus, jų pateikimus ir baigti užsiiminėti niekais, kai mes susirenkame spręsti tikrai esminio dalyko – Konstitucinio Teismo teisėjų paskyrimo.
PIRMININKĖ. Dėkui, gerbiama kolege. Jūs visiškai teisi, situacija labai greitai keičiasi, deja, turime ir sergančių kolegų, kuriems labai norėtųsi palinkėti kuo greičiau pasveikti. Vertindami besikeičiančią situaciją Seniūnų sueigoje aptarėme kur kas sumažintas darbotvarkes. Joms buvo pritarta bendru sutarimu ir priimtas sprendimas ketvirtadienį ryte rengti paskutinį gyvą posėdį, rytoj valdyboje pasitarsime dėl galimybės kitą savaitę pabaigti rudens sesiją nuotoliniu būdu. Prašom, A. Vyšniauskas.
A. VYŠNIAUSKAS (TS-LKDF). Aš labai norėčiau pritarti A. Širinskienei, kad Konstitucinio Teismo teisėjai nepaskirti jau beveik metus. Šis Seimas dirba pusantro mėnesio, prieš tai viską formavo prieš tai buvęs Seimas. A. Širinskienė galėtų atsakyti į klausimą, kodėl buvusi valdančioji dauguma nepadarė šio sprendimo ir laiku nepriėmė naujų teisėjų? Pirmiausia jūs atsakykite į šį sprendimą sau ir tada kelkite šitą klausimą. Konstitucinis Teismas šiuo metu veikia, visiškai pilnai funkcionuoja taip, kaip turi funkcionuoti, ir dėl 2 mėnesių – iki pavasario sesijos, tikrai nieko nenutiks, juo labiau kad klausimas yra gana jautrus ir svarbus. Ačiū.
PIRMININKĖ. V. Pranckietis.
V. PRANCKIETIS (LSF). Kadangi A. Širinskienė dar vis tiek, matau, kalbės, tad pasakysiu, kad A. Širinskienė buvo tas iniciatorius, kuris iš Seimo darbotvarkės, praeitojo Seimo, išbraukė klausimą dėl Konstitucinio Teismo teisėjų paskyrimo.
PIRMININKĖ. Dėkui. A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Kolegos, kiek laiko buvęs Seimo Pirmininkas turėjo galimybę teikti kandidatūras ir to niekada nepadarė. Aš dabar žiūriu į valdančiuosius: jūs greičiausiai skaičiuoti nebemokate ar skaityti nebemokate – trys posėdžiai yra tai, kas yra pakankama Konstitucinio Teismo teisėjams patvirtinti, nes reikalingas nutarimo priėmimas. Jūs man pasakykite, kiek nuo lapkričio mėnesio praėjo Seimo posėdžių dienų ir kiek kartų, turint gerą valią, būtų buvę galima pateikti?
Kai yra daromos politinės manipuliacijos, tiesiog vos ne nakties metu yra išbraukiama iš darbotvarkių, tikrai kyla daug klausimų dėl tokio sprendimo priėmimo. Arba jūs dėl ko nors nesutariate, arba bandote dėl kokių nors priežasčių manipuliuoti, o jeigu planuojate keisti kandidatūras, aš tikrai nenustebčiau, jei kandidatūros būtų keičiamos, tokiu atveju jūs labai atvirai sakykite, nes tikrai kieno nors liga nėra priežastis nepateikti kandidatūrų ir nepriimti sprendimų, juo labiau kad mums iš šios tribūnos melavote, jog ši sesija yra pratęsiama būtent dėl Konstitucinio Teismo teisėjų. Jeigu jūs pasakėte, kad yra pratęsiama dėl jų, mes susirinkome ir tikrai objektyviai pripažindami pritariame pratęsimui, būkite malonūs ir dabar grąžinkite į darbotvarkę, ir įvykdysime pateikimus, antraip visa mūsų pavasario sesijos programa yra taip sukoncentruota, kad ten nėra ką svarstyti, nėra jokių kitų svarbių projektų, dėl kurių Seimas turėtų čia sėdėti.
PIRMININKĖ. V. Pranckietis.
V. PRANCKIETIS (LSF). Naujieji metai, bet senas melas. Visada Konstitucinio Teismo teisėjų kandidatai buvusio Seimo Pirmininko buvo pateikti laiku.
PIRMININKĖ. V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, gerbiama Pirmininke. Iš tikrųjų labai pritarčiau siūlymui, kad klausimai dėl Konstitucinio Teismo teisėjų grįžtų į darbotvarkę, nes apie tai buvo kalbama dar prieš Naujuosius metus. Manau, kad būtų sąžininga pirmiausia visų Seimo narių, ne tik valdančiųjų, bet ir opozicijos, atžvilgiu nemeluoti dėl darbotvarkių. Jeigu jūs tų klausimų nesiūlote grąžinti, aš siūlau pagalvoti, kad galbūt šiandien mes turėtume pabaigti sesiją, nes tikrai nebėra tokių esminių klausimų, kuriuos mes turime svarstyti. Man kartais atrodo, kad mes tą sesiją rengiame tik tam, kad formaliai galėtume vaidinti, jog mokame dirbti nuotoliniu būdu, tai yra paleistume nuotolinį Seimo darbą.
Aš manau, neapsimetinėkime, elkimės pagal Konstituciją, pabaikime sesiją, jau turėjome pabaigti praėjusiais metais, bet pabaikime šiandien, jeigu mes nebekeliame tų klausimų į darbotvarkę, kurie buvo suplanuoti dar praėjusiais metais.
PIRMININKĖ. Mielas kolega, Seimas apsispręs dėl ponios A. Širinskienės siūlymo frakcijos vardu grąžinti šį klausimą į Seimo darbotvarkę. Šiandienos darbotvarkėje, kaip ir ketvirtadienio, yra numatyta nemažai svarbių klausimų, dėl jų galėjote pasisakyti ar įgalioti savo frakcijos narius pasisakyti Seniūnų sueigos metu. Prašau. R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Gerbiami kolegos ir gerbiama Pirmininke, ką tik vyko Mišrios Seimo narių grupės posėdis, kolegų vertinimu, taip pat mūsų darbotvarkėje, tiek šios dienos, tiek kitų, nėra šioje situacijoje itin svarbių įstatymų projektų. Posėdžiaujant pandemijos, ekstremalios situacijos metu vis dėlto turėtų būti su situacijos valdymu susijusių įstatymų projektų. Tokių darbotvarkėje tikrai nėra. Dėl tikslingumo pratęsti posėdį mūsų Mišri grupė taip pat abejoja. Dėl posėdžio organizavimo ar nuotoliniu būdu, ar gyvai poreikio taip pat nematome, nes nematome projektų, kurie būtent šioje situacijoje būtų naudingi mūsų valstybei ir mūsų visuomenei.
PIRMININKĖ. Dėkui. Ar frakcijos vardu turite pasiūlymą? Supratau. K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (MSNG). Gerbiami kolegos, aš praeitą savaitę peržiūrėjau visų Europos Parlamento, pagrindinių parlamentų posėdžius, nė vienas parlamentas nedirbo online. Faktiškai visuose dalyvavo ar 10, ar 20, ar 50 parlamento narių ir tai vyko gyvai. Mes, turbūt vienintelė Europos Sąjungos valstybė, norime atimti iš Seimo narių galimybę betarpiškai dalyvauti posėdžiuose ir priimti įstatymus. Aš tik tą remarką norėjau pasakyti.
PIRMININKĖ. Dėkui. Kolegos, dėl darbotvarkės daugiau pasiūlymų nematau. Balsuojame dėl Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos siūlymo grąžinti į šios dienos darbotvarkę Konstitucinio Teismo kandidatūrų pateikimus. Kas pritariate Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos siūlymui, balsuojate už, manantys kitaip balsuoja kitaip.
Užsiregistravo 119, balsavo 118 Seimo narių: už – 52, prieš – 44, susilaikė 22. Pasiūlymui nepritarta. R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (MSNG). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Prieš darbotvarkę specialiai nėjau ir nekalbėjau, nes kolegos iš tikrųjų pasakė. Dabar, kai mes balsavome, žiūriu, kad prieš – 44, susilaikė 22, už – 52, taip? Kolegos, buvę opozicijos mano kolegos, jūs dabar padarėte tai, ką darydavo valstiečiai. Savo tokiu brutaliu sprendimu jūs tiesiog nusivalėte kojas į Konstituciją.
Antras įdomiausias dalykas. Prisiminkite, kai A. Širinskienė, buvęs Seimo Pirmininkas teisus, siūlydavo nuo Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos išbraukti tą klausimą iš darbotvarkės. Berods, buvo du ar tris kartus išbraukiama. Mes darėme priešingai, kad būtų balsavimas. Tada buvo paleisti žinomų žurnalistų, apžvalgininkų straipsniai, kad Seimas nesilaiko Konstitucijos, nusivalo kojas, teisės viršenybės principas yra žemiau plintuso. Tai šiandien tą dalyką padarėte.
Antras dalykas. Man dabar kyla įtarimas, ar tikrai nebus parinkti kiti žmonės į Konstitucinio Teismo teisėjus? Kas gali garantuoti, kad šie trys teisėjai, kurie įvardinti, toliau ir bus? Ir kas gali garantuoti, kad ponas Konstitucinio Teismo pirmininkas D. Žalimas nėra įsipareigojęs Konservatorių partijai pakeisti tam tikrą Konstitucinio Teismo nutarimą, susijusį su tuomet buvusio Seimo Pirmininko statuso pakeitimu. Aš tikrai norėčiau sulaukti tokių atsakymų. (Plojimai)
PIRMININKĖ. Siūlau balsuoti dėl darbotvarkės. Kas pritariate darbotvarkei, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Užsiregistravo 118 Seimo narių, balsavo 118: už – 71, prieš – 14, susilaikė 33. Darbotvarkei pritarta.
10.15 val.
Alternatyviųjų degalų įstatymo projektas Nr. XIIIP-5137(2)ES, Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo Nr. XI-1375 2, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 12, 32, 35, 37, 51 straipsnių pakeitimo ir 8, 36, 39 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIIP-5138(2), Gamtinių dujų įstatymo Nr. VIII-1973 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-5139(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 1-2 klausimas – Alternatyviųjų degalų įstatymo projektas Nr. XIIIP-5137(2)ES, svarstymo stadija. Buvo pertrauka iki šio posėdžio. Kviečiu komitetų atstovus pristatyti išvadas. Pirmąją kviečiu A. Gedvilienę – Aplinkos komiteto išvada.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Gerbiami kolegos, Aplinkos apsaugos komitetas praėjusių metų gruodžio 9 dieną nagrinėjo, svarstė Alternatyviųjų degalų įstatymo projektą Nr. XIIIP-5137 ir priėmė: 7 balsavo už, 0 – prieš, 2 susilaikė.
Ir lydimuosius paskelbti?
PIRMININKĖ. Galite, taip.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Taip pat tą pačią dieną komitetas svarstė Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo Nr. XI-1375 kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-5138. Balsavimo rezultatai: 7 – už, prieš nebuvo, 2 susilaikė.
Taip pat tą pačią dieną komitetas svarstė Gamtinių dujų įstatymo Nr. VIII-1973 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-5139. Visi 9 balsavo už.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu Ekonomikos komiteto pirmininką K. Starkevičių pristatyti Ekonomikos komiteto išvadą dėl šio įstatymo projekto.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Labą rytą. Ekonomikos komitetas dar praėjusios kadencijos bendru sutarimu yra pritaręs ir perdavęs pagrindiniam komitetui – Aplinkos apsaugos komitetui – svarstyti toliau. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs pristatėte komiteto išvadą. Kviečiu J. Baublį pristatyti Kaimo reikalų komiteto išvadą.
J. BAUBLYS (LSF). Kaimo reikalų komitetas šį projektą svarstyti buvo paskirtas kaip papildomas ir šių metų spalio 7 dienos posėdyje vienbalsiai pritarė įstatymo projektui Nr. XIIIP-5137.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ir, jeigu galėtumėte, pristatykite komiteto išvadas dėl lydimųjų.
J. BAUBLYS (LSF). Kaimo reikalų komitetas šį projektą svarstyti buvo paskirtas kaip papildomas ir šių metų spalio 7 dienos posėdyje vienbalsiai pritarė Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo Nr. XI-1375 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 32, 36, 37, 39 ir 51 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIIP-5138(2).
Ir turbūt dėl paskutinio. Kaimo reikalų komitetas šį projektą svarstyti buvo paskirtas kaip papildomas ir šių metų spalio 7 dienos posėdyje vienbalsiai pritarė Gamtinių dujų įstatymo Nr. VIII-1973 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIIP-5139(2).
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs pristatėte komiteto išvadas. Prieš pereidama prie diskusijos, norėčiau, kolegos, kreiptis į jus ir paraginti, kad tie, kas neplanuojate aktyviai dalyvauti diskusijoje, galbūt galėtumėte pasvarstyti dirbti iš kabineto, stebėti posėdžio eigą. Tiesiog pamąstykime ir apie saugumą, ir apie kuo mažesnį būriavimąsi čia, Seimo salėje. Dėkoju.
Diskusijoje yra užsirašę kalbėti penki Seimo nariai. Pirmąjį kviečiu A. Gedvilą.
A. GEDVILAS (DPF). Gerbiama Seimo Pirmininke, gerbiami kolegos, šiandien priimame Alternatyviųjų degalų įstatymą, nors aš raginčiau jį vadinti Degalų iš atsinaujinančių išteklių įstatymu. To priežastis labai paprasta: jame nėra nieko apie neatsinaujinančių išteklių atliekų perdirbimo galimybę.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose rašoma, kad turime skatinti perdirbamų produktų perdirbimą ir naudojimą bei kurti atliekas perdirbančią visuomenę. Maža to, mūsų naujoji Vyriausybė savo programoje teigia, kad 2024 metais Lietuvos antrinių žaliavų panaudojimo žiediškumo indeksas sieks Europos Sąjungos vidurkį.
Šių tikslų įgyvendinimą, tai yra žiedinės ekonomikos užtikrinimą, galėjo paspartinti degalų iš perdirbtų neatsinaujinančių išteklių atliekų įtvirtinimas naujajame įstatymo projekte. Keista, tačiau ši galimybė, iš pradžių buvusi tarp tikslų rengiant tokį svarbų įstatymą, kažkodėl mįslingai dingo dar ministerijoje rengiant įstatymo projektą pačioje ankstyviausioje fazėje, net nepasiekusi Lietuvos Respublikos Seimo salės ar komiteto.
Pastebėjęs spragas rengiamame projekte, įregistravau įstatymo pataisą, tačiau, deja, ministerija nepasivargino duoti teigiamos išvados, nes neva jiems trūksta tyrimų. Ta aukščiausia institucija, kuri privalo labiausiai sirgti dėl aplinkos taršos mažinimo, kažkodėl nepasistengė ištaisyti būsimo įstatymo spragų. Nesant pritarimo iš ministerijos, matydamas projekto svarstymo peripetijas, suprasdamas mano įregistruotos pataisos perspektyvą, siūlymą atsiėmiau. Atsiėmiau, nes nenorėjau gaišinti Seimo darbo, tačiau neįgyvendinę pagrindinio tikslo – degalų gamybos iš perdirbtų neatsinaujinančių išteklių atliekų – mes priimame niekinės reikšmės dokumentą, kurį vis tiek turėsime ateityje pataisyti. Tuo labiau kad alternatyviųjų degalų naudojimą skatina ir direktyva, kuri nurodo, kad standartai ir teisės aktai turėtų būti formuojami neteikiant pirmenybės tam tikros konkrečios rūšies technologijai, kad nebūtų užkirstas kelias tolesniam plėtojimui siekiant naudoti alternatyviuosius degalus ir energijos nešiklius.
Dar noriu atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad didžiausi naftos perdirbėjai, kuro tiekėjai šalia biodegalų jau tobulina atliekų perdirbimo alternatyvas ir nuo 2025 metų planuoja visiškai pereiti nuo atsinaujinančių išteklių prie atliekų ir kitų likučių perdirbimo. Taigi ateitis yra ne tik rapsai ar palmių aliejus, o žiedinės ekonomikos įgyvendinimas. Jeigu norime būti pažangūs, lygia greta reikia statyti gamyklas ir įgalinti mokslininkus kurti pažangias technologijas, kaip perdirbti atliekas ir pagaminti iš jų kurą.
Šiandieną į įstatymą neįtraukdami degalų iš perdirbtų neatsinaujinančių atliekų gaištame laiką, o jeigu išbrauktume ir palmių aliejų, tiesiog monopolizuotume rapsų rinką ir panašiai. Juo labiau kad ir degalų kokybės klausimas, remiantis šio įstatymo nuostatomis, yra visiškai pamirštas. Niekam galvos neskauda, kad yra atlikti tyrimai, kardinaliai prieštaraujantys vienas kitam, o viename iš tyrimų pastebėtas dyzelino žiemos metu dėl skirtingų tankių išsisluoksniavimas. Ar jums tokia išvada nekelia susirūpinimo? Kas kompensuos gyventojams kuro sistemų remonto išlaidas? Ar neužtenka argumento, kad mūsų kariuomenė yra atleista nuo prievolės naudoti su biopriedais, pagamintais iš rapsų?..
Taupydamas laiką noriu palinkėti būti objektyviems ir vertinantiems strategiškai, nes galėjome atverti kelius alternatyviesiems degalams, o to nepadarėme. Esu už rinkos liberalizavimą, naujų darbo vietų kūrimą, mokslinius tyrimus, todėl balsuodamas susilaikysiu dėl tokio įstatymo projekto, koks yra pateiktas dabar. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kolega S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, per karantiną mes judame mažiau, tačiau Lietuva yra judri šalis. Jeigu pažiūrėsime, kiek į atmosferą mes išmetame kenksmingų dujų, tai trečdalis jų susidaro transporte. Iš to trečdalio Europai mes buvome įsipareigoję, kad bent dešimtadalis – 10 % jau šiemet bus iš atsinaujinančių energetinių išteklių, tačiau mes jau šiemet pavėlavome, tai yra, atsiprašau, net ne šiemet – 2020 metais pavėlavome, nes pernai metus baigėme vos virš 3 %, artėjame prie 4 % atsinaujinančių išteklių transporte. Metus pradėjome su „Lietuvos geležinkeliais“, kurie paskelbė konkursą pirkti 30 naujų lokomotyvų, varomų elektra, su elektrinėmis baterijomis. Elektrifikuojami geležinkeliai, tačiau to nepakaks, nes Europa prašo ir reikalauja visos bendrijos mastu, kad 2030 metais 15 % transporto būtų varoma atsinaujinančiais ištekliais. Šitas projektas yra kompleksinis projektas, jį pateikė Energetikos ministerija, bet jis yra mūsų vėluojančių į Europos tendencijas, į elektrifikavimą, atsinaujinančių išteklių panaudojimą transporte vienas pagrindinių strateginių dokumentų.
Kas įvyks priėmus šitą įstatymą? Bus garantuota, jog mes turėsime aiškius rodiklius, kaip bus panaudojamas biometanas. Visų pirma, jis yra kaupiamas žemės ūkio šalutinėse medžiagose, produkcijoje, maisto atliekose ir tai sudarys rinką biometanui ateiti į gamtinių dujų monopolizuotą rinką. Nustatomi aiškūs kriterijai, kiek turi būti naudojama biometano ir maišoma jo kaip kuro dalies transporto rinkoje, ypač tiems automobiliams, kurie perkami su subsidijomis.
Taip pat nustatoma elektrifikavimo plėtra ir vizija, kaip mes elektrifikuosime ir kaip bus keičiama elektromobilių struktūra. Matome, kad 2030 metais elektromobiliai sudarys milžinišką dalį ir sudarys apie 15% viso Lietuvos transporto ūkio.
Taip pat kalbama ir apie biodegalų sektorių, kuris iš tikrųjų sukėlė daugiausia diskusijų. Kolega Aidas iš esmės irgi paskyrė savo pasisakymą vien tiktai biodegalams. Reikia suprasti, kad nuo mūsų šiandieninio sprendimo iš esmės priklausys Lietuvos biodegalų rinkos persiskirstymas.
Buvo ilgai diskutuota. Šitas įstatymas vėlavo beveik pusę metų, nes diskusijos virė komitetuose, ministerijose ir kompromisiniai sprendimai iš esmės rasti. Yra apsaugota pirmos kartos biodegalų rinka. Jai numatoma dabartinė maždaug 6 % kartelė ir jinai negalės mažėti ateityje. Antros kartos biodegalai, kurie yra gaminami iš atliekų, užims vis didesnę proporciją ir turės sąlyginį daugiklį iš dviejų. Taip yra garantuojama, kad rinka bus sudaryta tiek pirmai kartai, tiek antrai kartai.
Gerbiamas kolega Aidas daugiausia šnekėjo ne apie atsinaujinančius energetinius išteklius, o apie naftos produktų gamybos atliekas, kurias reikėtų perdirbti, prioritetizuoti ir subsidijuoti. Man atrodo, dėmesį šitame įstatyme, kolega, turėtume skirti būtent atsinaujinantiems ištekliams, nes mes, kaip ir pasaulis, per ilgai subsidijavome naftos išteklius. Šiandien Lietuva, parengusi Energetinės nepriklausomybės strategiją, aiškiai deklaravo, kad 160 mln. eurų mes kasmet skiriame iškastinio kuro subsidijoms. Jos neturėtų tęstis ir neturėtų būti užfiksuotos šitame įstatyme.
Tačiau grįžtant prie biodegalų, svarbu paminėti, kad pirmos kartos biodegalai, antros kartos biodegalai taps žymiai intensyviau naudojami kaip Lietuvos kuras, tačiau yra rizika, jog mūsiškius vietinius biodegalus pakeis importiniai biodegalai, apie kuriuos kolegos diskutavo ne kartą ir viešumoje, ir komitetuose. Yra užregistruotas ir pasiūlymas.
Šiandien įstatyme yra taip surašyta, kad trijų ministrų įsakymu yra tvirtinami tvarumo kriterijai biodegalams, pagal kuriuos nustačius, ar biodegalai atitinka tvarumo kriterijus, jie gali būti įskaityti kaip biodegalai. Mes negalime iš anksto pasakyti šiandien, ar šituos tvarumo kriterijus atitinka esami, naudojami biodegalai, bet kaip vienas iš dabartinės Vyriausybės ministrų aš tikrai noriu garantuoti, kad tikrai kelsime pačius aukščiausius standartus tiems tvarumo kriterijams.
Jeigu Seimas apsispręstų iš esmės pasisakyti dėl žaliavų, taip, mes irgi priimsime šitą nuostatą. Todėl kviečiu paremti šitą įstatymą, nes tai yra didelis ir vėluojantis projektas, kuris tikrai reikalingas mūsų energetinei nepriklausomybei, ypač transporto sektoriuje.
PIRMININKĖ. Dėkui. Diskutuoti kviečiu L. Nagienę.
L. NAGIENĖ (LVŽSF). Dėkoju, gerbiama Pirmininke. Gerbiami kolegos, daug ir gražiai kalbame apie energetinę nepriklausomybę, bet nepanašu, kad naujas Alternatyviųjų degalų įstatymas suprojektuotas kryptingai siekti šito tikslo. Lietuvoje auginame daug rapsų, „Mestilla“ eksportuoja į Skandinaviją šimtus tonų RRME priedų, o mes pagal naują Alternatyviųjų degalų įstatymą importuosime abejotinos kilmės biodegalus, nesukurdami pridėtinės vertės ir stiprindami priklausomybę nuo išorinių rinkų.
Gerbiamasis ministras sako, užtikrinsime alternatyviųjų degalų kokybę ir įvežamų degalų kokybę. Bet kaip? Kaip mes užtikrinsime, kad jie yra tikri ir nesufalsifikuotais sertifikatais, pagaminti iš didelę netiesioginę žemės naudojimo riziką keliančių pradinių žaliavų. Ne paslaptis, kad rinka užtvindyta pigiais, nekokybiškais ir netvariais pagamintais alyvpalmių produktais. Jeigu Lietuva užsibrėžusi pasiekti ambicingą tikslą nebenaudoti biodegalų, pagamintų iš alyvpalmių, nuo 2024 metų, taip yra Lietuva užsibrėžusi, kaip dabartinis Alternatyviųjų degalų įstatymas padės judėti to tikslo link, jeigu mes priimsime šiandien šitą įstatymą, kai tuo tarpu Europa, mes žinome, Europos Sąjunga numačiusi pasiekti tą tikslą 2030 metais.
Energetikos ministerija teigia, kad Seimo komitetuose svarstant šį klausimą buvo sutarta dėl kompromisinės formuluotės, kuri, pasak jų, yra ambicingesnė už Europos Sąjungos Komisijos reikalavimą. Ministerijos teigimu, biodegalais būtų nelaikomos tos žaliavos, kurios turi didelę netiesioginę žemės naudojimo keitimo riziką, netiesioginę ir didelę. Tikrai teko domėtis ir pasižiūrėti, ką tai reiškia. Mes žinome, kad Skandinavijos šalys perka mūsų rapsų priedus, Prancūzija išvis atsisakė alyvpalmių aliejaus, tai mes dabar praplėsime šitą rinką žinodami, kad kai kurie mūsų, sakysim, ir „Neste“, ir „Orlen“, jau yra sudarę sutartis su kai kuriomis Azijos šalimis.
Dabar prieš mane kalbėjęs kolega kalbėjo apie tyrimus ir sakė, ar iš tikrųjų mūsų rapsų aliejus yra kokybiškas. Aš turiu 2015 metų visą tyrimą, kurį atliko Aleksandro Stulginskio universitetas ir kuris aiškiai apibrėžė žiemos laikotarpiu naudojamą RRME priedą, ar jisai yra tinkamas. Išvada yra labai aiški ir teigiama, kad iš tiesų šitas priedas, kuris buvo tirtas Norvegijoje, Švedijoje, kur tos temperatūros žemesnės negu pas mus Lietuvoje, minus 24, minus 29 laipsniai, ir kaip tas priedas, ar nekenkia mūsų mašinoms? Iš tikrųjų būtų malonu, kad jūs taip pat paskaitytumėte.
Aplinkos apsaugos ministras taip pat paminėjo dėl atsinaujinančių išteklių, biometano gamybos, kai turėtume gaminti dujas. Žinote, man teko tuo klausimu kalbėti ir susidurti. Vien dėl to, kad mes turime labai gerai pagalvoti, aš nesu prieš, kad, sakysime, turėtume gaminti dujas ir tai būtų mums alternatyva iš mūsų atliekų ir antrinis perdirbimas, bet labai gerai turėtų būti numatytos sąlygos ir kur statyti tas gamyklas.
Pati esu iš Mažeikių ir žinau, ką reiškė, kai Mažeikių mieste, visiškai prie miesto norėjo statyti vokiečių įmonę, vokiečiai norėjo investuoti į savo kapitalą, nusipirko žemes ir sakė: pūdysime čia mėšlą ir viskas gerai. Vakarų vėjas vien tik miestą būtų pasmardinęs, žinant, kokia yra situacija.
Todėl labai prašau, jeigu mes ir kalbėsime apie tai, turi būti labai griežtos sąlygos – kur, kaip ir kad nekenktų mūsų sveikatai. Tai yra labai svarbus klausimas, į kurį reikėtų atkreipti dėmesį. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. V. Ąžuolas.
V. ĄŽUOLAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, iš tikrųjų tas klausimas jau gana seniai yra svarstomas ir labai apipintas mitais. Kokie pagrindiniai mitai? Kad jeigu naudosime rapsų aliejų, žiemą mūsų mašinos nevažiuos. Iš tikrųjų sunku net klausytis tokio melo, kai seniai į tą kurą yra pilama rapsų aliejaus, ir tos mašinos puikiai važiuoja. Mes turime suprasti vieną dalyką, kad kuras turi atitikti standartus – ar būtų naudojamas vasarą, ar žiemą. Jeigu neatitinka standartų, toks kuras į rinką nėra tiekiamas.
Kita medalio pusė: pasakymas, kad neva čia atstovaujame kokiems nors lobistams, kurie gamina tuos biodegalus, taip pat stebina. „Mestilla“ yra didžiausia mūsų biodegalų gamintoja ir didžiąją dalį savo produkcijos yra priversta eksportuoti. Nes iš Lietuvos gamintojų gaminamo kuro jau šiandien palmių aliejus baigia išstumti vietinį rapsų aliejų, naudojamą biokurui, jau užima 70 % ir tuoj pat užims dar didesnę dalį. Ar mes to norime, ar mums to reikia? Bet niekas nekalba apie tai, kad palmių aliejaus importuotojai yra dar geresni lobistai, kurie sugeba padaryti taip, kad jų vis didesnė dalis būtų naudojama mūsų valstybėje.
Ką padarė prancūzai – didžiulė šalis? Jie jau priėmė įstatymą, kad biodegalai gali būti naudojami tik iš rapsų aliejaus ir kitų atsinaujinančių, bet ne palmių aliejus, jis jau yra uždraustas naudoti Prancūzijoje. Jie jau žengia tą žingsnį, drąsų žingsnį.
Kodėl jie tai padarė? Yra du aspektai. Mes visi kalbame, kad nereikia kirsti miškų, reikia tausoti planetą, klimatą ir visa kita. Iš ko gaminamas palmių aliejus? Yra masiškai kertami atogrąžų miškai, vadinami planetos plaučiais, ir sodinamas… palmių aliejus. Kaip auginami rapsai? Rapsams auginti nereikia kirsti miškų ir ten sėti rapsų, tai nėra daroma. Yra daroma toje mūsų žemėje, kur mes ir auginame.
Ir pagrindinis klausimas – pridėtinė vertė. Prancūzams yra labai svarbu, kad ir produktas būtų perdirbtas jų valstybėje, ir pridėtinė vertė liktų jų ekonomikoje, o mums ta pridėtinė vertė nėra svarbi. Mes turime padaryti viską taip, kaip padarė prancūzai: neskatinti atogrąžų miškų kirtimo ir palmių aliejaus naudojimo kure, bet skatinti savo vietinę žaliavą ir vietinę gamybą, kad ta pridėtinė vertė liktų mūsų valstybės ekonomikoje. Viską padarykime, kad taip ir būtų.
PIRMININKĖ. G. Surplys norėtų kalbėti? Ne, atsisako žodžio. Dėkui. Diskusijoje visi pasisakė.
Dabar kviečiu Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkę gerbiamą A. Gedvilienę. Yra gautas Seimo nario D. Kepenio pasiūlymas. Ar galėtumėte pristatyti savo pataisą? Gerbiamas Dainiau, jūsų pataisa dėl 2 straipsnio.
D. KEPENIS (LVŽSF). Ji buvo apsvarstyta komitete ir daugiau nieko neturiu pridurti. Komitetas balsavo ir palaikė ją.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Jeigu labai trumpai, D. Kepenio pasiūlymas buvo apibrėžti liekanos sąvoką. Komitetas tam pritarė iš dalies ir pagal direktyvą pateikė perdirbamos liekanos sąvoką. Komitetas pritarė iš dalies.
PIRMININKĖ. Dėkui. Jums tinka pritarimas iš dalies, ar ne? Galime bendru sutarimu pritarti komiteto redakcijai? Dėkui, pritarta bendru sutarimu.
Dėkoju. Dabar norėčiau pakviesti Kaimo reikalų komiteto atstovą J. Baublį. Prašom pateikti Kaimo reikalų komiteto pataisą dėl 4 straipsnio. Jūsų siūlymas pakeisti 16 straipsnio 10 dalį ir ją kitaip išdėstyti. Ar galėtumėte, gerbiamas kolega, pristatyti siūlymą?
J. BAUBLYS (LSF). Aš neturiu pasiūlymo. Nelabai supratau.
PIRMININKĖ. Tada aš kreipiuosi į komiteto pirmininkę. Gal galėtumėte trumpai komiteto nuomonę pristatyti?
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Taip. Kaimo reikalų komitetas siūlė pakeisti 16 straipsnio 10 dalį – išbraukti prierašą ir papildyti 16 straipsnį 12 dalimi. Mūsų komitetas, Aplinkos apsaugos komitetas, svarstė šią pataisą ir pritarė iš dalies. Atsižvelgus į tai, kad siekiant didinti pažangiųjų biodegalų naudojimą ir užtikrinti degalų tiekėjų galimybes pasiekti tikslus, daugiklių taikymas turėtų būti išlaikytas, tačiau tuo pačiu, atsižvelgus į rinkos dalyvių identifikuojamas rizikas, siūloma koreguoti Kaimo reikalų komiteto pasiūlymo formuluotę. Atitinkamai korekcijas išdėstome 16 straipsnio 11, 12, 13 dalyse, taip pat 20 straipsnio 1 dalyje.
PIRMININKĖ. Dėkui. Kreipiuosi į Kaimo reikalų komiteto atstovus. Ar tinka toks komiteto pritarimas jūsų siūlymui iš dalies?
J. BAUBLYS (LSF). Taip, tinka.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Tuomet ar galime pritarti bendru sutarimu Aplinkos apsaugos komiteto redakcijai? Dėkui. Pritarta bendru sutarimu.
Kitas siūlymas yra Seimo narės A. Gedvilienės.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Mano pasiūlymas yra iš esmės redakcinio požiūrio, įterpiant, prie termino tiesiog nurodant, kad būtų tikslu, – nuo ataskaitos tinkamo pateikimo ir visos reikiamos informacijos ar duomenų gavimo Taryboje dienos. Tai yra tiesiog tikslinimas ir termino išaiškinimas. Komitetas tam pritarė.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto redakcijai? Nematau prieštaraujančių. Pritariame bendru sutarimu.
Dabar norėčiau paprašyti. Dėl 20 straipsnio yra gautas Seimo narių V. Vingrienės ir K. Starkevičiaus pasiūlymas. Seimo narės V. Vingrienės nebėra, tai kreipiuosi į gerbiamą Kazį ir prašau pristatyti pasiūlymą.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiami kolegos, šio pasiūlymo esmė yra mums atkreipti dėmesį į globalinius reiškinius, vykstančius pasaulyje. Mes susirūpinę, ir teisingai, kaip ir visas pasaulis, klimato kaita. Net Jungtinės Amerikos Valstijos grįš prie pasirašyto Paryžiaus klimato kaitos memorandumo ir įsijungs į šią veiklą.
Kokia dabar yra situacija ir kuo čia dėtos palmės? Kasmet, miniu, kas metai, įsiklausykite, yra iškertama 3 mln. hektarų atogrąžų miškų! 3 mln.! Ačiū Dievui, pas mus per nepriklausomybę apie 5-is padidėjo. Mes esame savo programoje įrašę ir toliau dar miškų didinimą. Iš kur tas aliejus atkeliauja? Būtent po to sodinamos palmės ir iš ten jau keliauja tas aliejus. Dabar yra pirma ir antra karta, čia kolegos aiškino tikrai labai teisingai, kas klausėsi, tai pirma karta, galima sakyti, tas žalias aliejus, antra karta jau yra vieną kartą panaudotas kur nors gamyboje ar kepimui ir panašiai. Tai kur yra… Velnias slypi detalėse, o tos detalės, kalbant apie palmių aliejų antrą kartą, tai yra distiliatas iš to distiliato, kurį galima naudoti pašarų pramonėje, o tai jau prieštarauja direktyvoms. Tiesiog atvežamas sertifikatas ir štai jau tai yra antra palmių aliejaus karta.
Šiuo keliu jau žengė ir Prancūzija – ji jau uždraudė. Bundestagas, Vokietijos parlamentas, taip pat ruošiasi uždrausti palmių aliejaus ekspansiją į Europos Sąjungos rinkas būtent per degalus.
Taigi aš iš tikrųjų kviečiu susimąstyti ir pagalvoti, nebūti gale Europos Sąjungos šalių, kurios galų gale uždraus tą palmių aliejų, taip pat žengti šiandien šį žingsnį. Toks yra mano pasiūlymas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkui. Prašau pristatyti komiteto išvadą.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Komitetas K. Starkevičiaus ir V. Vingrienės pasiūlymui nepritarė. Mūsų motyvai, kad remdamosi direktyva valstybės narės palaipsniui iki 2030 metų įsipareigoja atsisakyti palmių aliejaus. O mūsų teikiamas Alternatyviųjų degalų įstatymo projektas jau ir taip nurodo ambicingesnį tikslą, kad alyvpalmių produkto iš biodegalų bus atsisakyta iki 2023 m. gruodžio 31 d., iki tos dienos. Pabrėžiama, kad Seimo narių pasiūlyme nepateikti aiškūs argumentai, kodėl siūloma draudimą teikti tik dėl iš alyvpalmių aliejaus pagamintų degalų nevertinant kitų aliejinių augalų ir neatsižvelgiant į jų keliamą riziką. Komitetas nepritarė tokiam Seimo narių siūlymui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dėl motyvų užsirašė Seimo nariai. Už norėtų kalbėti V. Pranckietis.
V. PRANCKIETIS (LSF). Gerbiami kolegos, mes turbūt turėtume kalbėti apie ambicingą Lietuvos Respublikos Vyriausybės programą. Ji kalba apie klimato kaitą ir kaip mes su ta kaita kovosime. Šiuo atveju labai konkrečiu pavyzdžiu mes galime tiesiog ištarti lietuvišką žodį apie tai, kad būtų saugomi atogrąžų miškai, bet apie tai jau kolegos čia daug pasisakė, ir kad globaliniai reiškiniai būtų perkelti į Lietuvą, kad kalbėtume apie savo tiesioginę gamybą ir apie savo kaimo žmones.
Šiuo metu rapsus mes parduodame kaip grūdus, tai yra kaip žaliavą. Nuolat kalbame apie tai, kad pridėtinė vertė galėtų likti Lietuvoje. Ir čia turime paprastą gerą šansą, taupydami ir gamtą, sutaupyti dar pinigų Lietuvai ir parduoti ne grūdus, bet perdirbtą produkciją, tai yra skatinti kuro gamybą iš rapsų, iš vietinės žaliavos. Ačiū.
PIRMININKĖ. Prieš kalba V. Valkiūnas.
V. VALKIŪNAS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji, tai yra lobistų prasimanymas, aš prieš rapsus, prieš palmes ir kad būtų rapsais užsėjami laukai, kai milijonai pasaulyje badauja. Geriau, gerbiami kolegos, pagalvokime, kaip tas vietas, kur negalima pasėti nieko maistingo, užsodinti miškais, o ne užsiimti, eiti, taip sakant, pagal Briuselio dūdelę šokti, kad mums būtinai reikia palmių ar rapsų aliejaus. Mokslininkai įrodė, kad išsiskiria kancerogeninės medžiagos ir taip pat yra kenksmingi išmetamosiose dujose tie visi produktai.
Tai baikime durniuoti, užsiimkime normaliai, o ne žiūrėkime, kaip Briuselyje lobistai (lobizmas tai yra įstatymų pirkimas), nupirkę įstatymus, mums primeta, kad mes šoktume pagal jų muziką. Todėl kviečiu balsuoti prieš ir nepalaikyti nei vienų, nei kitų, adekvačiai mąstyti patiems savarankiškai, o ne žiūrėti, ką kalba Briuselis.
PIRMININKĖ. Dėkui. Kolegos, motyvai už ir prieš pataisą išsakyti. Dabar balsuojame dėl kolegos K. Starkevičiaus pataisos, jai komitetas nepritarė. Kas pritariate K. Starkevičiaus pataisai, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Užsiregistravo 87, balsavo 85: už – 38, prieš – 25, susilaikė 22. Pataisai nepritarta.
Dėl 21 straipsnio yra gauta Seimo nario D. Kepenio pataisa. Gerbiamas kolega, galėtumėte pristatyti savo siūlymą? Gerbiamas Dainiau, ar galėtumėte pristatyti savo siūlymą dėl 21 straipsnio?
D. KEPENIS (LVŽSF). Mes kalbame apie palmių aliejaus atliekas, kurias siūloma naudoti, nes suprantama, kad jeigu jų nepanaudosime šiam tikslui, jos teršia aplinką ir nuo tos taršos visi kenčia. Taigi, aš manau, kad pavadinimas, kurį aš siūlau, yra svarbus. Ginčas dėl to, laikyti ar nelaikyti palmių aliejaus produktus, kurie panaudoti kosmetikoje ir kitur, matyt, yra beprasmis. Manau, kad…
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, jūs tikriausiai ne tą pasiūlymą pristatote.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Jeigu labai trumpai, tai D. Kepenis norėtų iš metodikos išbraukti vieną iš punktų ir tam nepritaria komitetas. Argumentas labai paprastas: valstybės narės turėtų vengti kurti tokias paramos schemas, kurios prieštarautų atliekų tvarkymo tikslams. D. Kepenio pasiūlymui nepritarta. Tai niekaip nesusiję su palmių aliejumi.
PIRMININKĖ. Dėkui. Jūs pristatėte komiteto išvadą. Dėl motyvų užsirašiusiųjų nėra. Balsuojame dėl kolegos D. Kepenio pasiūlymo. Kas pritariate D. Kepenio pasiūlymui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Užsiregistravo 73, balsavo 70: už – 10, prieš – 30, susilaikė 30. Pataisai nepritarta.
Dėl 35 straipsnio yra gauta Seimo narių V. Vingrienės ir K. Starkevičiaus pataisa. Prašyčiau gerbiamą Kazį pristatyti pataisą dėl 35 straipsnio.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Gal aš labai trumpai pasakysiu, kad tai yra techninio pobūdžio pataisa. Kadangi mes nepritarėme pirmajam K. Starkevičiaus ir V. Vingrienės pasiūlymui, tai šitam automatiškai… nes susiję.
PIRMININKĖ. Automatiškai nebereikia balsuoti, ar ne?
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Tuomet, kolegos, mes apsvarstėme visas pataisas. Dėl motyvų dėl visų trijų įstatymų projektų – pagrindinio ir lydimųjų – užsirašiusiųjų nėra. Yra. Atsiprašau. Už norėtų kalbėti S. Gentvilas. Simono šiuo metu nėra. Prieš norėtų kalbėti A. Gedvilas.
A. GEDVILAS (DPF). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Kadangi per diskusijoms skirtą laiką neturėjau galimybės išvardinti visų argumentų, noriu papildomai paminėti, kodėl nesižaviu priimamu įstatymu. Taip pat argumentuojant dėl to ministerijos atsakymo, kad neva trūksta tyrimų, tai pasakysiu, kad Amerikos chemijos tarybos užsakymu viena nacionalinė laboratorija analizavo pirolizės metodu iš plastiko gaminamų degalų įtaką aplinkai. Jų pagrindinė išvada tokia, kad plastiko į kurą technologija yra perspektyvi ir naudinga medžiagų valymo galimybė žiedinės ekonomikos kontekste. Plastiko į kurą technologija ne tik sumažina atliekų patekimą į sąvartynus, bet ir šios technologijos gali padėti sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, kartu taupomas vanduo ir energija. Dyzelinis kuras pagamintas iš neperdirbto plastiko teigiamai veikia energijos ir aplinkosaugos iššūkius ir iki 14 % sumažina šiltnamio efektą sukeliančių išmetamų dujų.
Dar kartą pakartodamas pasakysiu, todėl ir nepritariu šitam įstatymo projektui, nes nėra kalbama apie neatsinaujinančių išteklių perdirbimą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Balsavimas numatytas 12 val. 50 min.
10.56 val.
Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47 ir 49 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-4942(2), Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo Nr. XII-459 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-4943(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-3.1 klausimas – Teritorijų planavimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-4942(2). Kviečiu… Ir lydimasis – 1-3.2 klausimas, įstatymo projektas Nr. XIIIP-4943(2). Kviečiu aplinkos apsaugos komiteto pirmininkę A. Gedvilienę pristatyti komiteto išvadą dėl pagrindinio ir dėl lydimojo.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Komitetas gruodžio 21 dieną svarstė Teritorijų planavimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-4942(2) ir buvo pritarta bendru sutarimu. Pateikti penki Aplinkos apsaugos komiteto pasiūlymai, jiems pritarta.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu V. Pranckietį.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Palaukite, dar dėl lydimojo. Taip pat buvo svarstomas lydimasis Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo projektas Nr. XIIIP-4943(2). Komiteto sprendimas – pritarti iniciatorių pateiktiems įstatymų projektams ir komiteto siūlymams. Buvo pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs pristatėte komiteto išvadas. Kviečiu Kaimo reikalų komiteto pirmininką V. Pranckietį.
V. PRANCKIETIS (LSF). Kaimo reikalų komitetas, dar senasis komitetas, svarstė projektą Nr. XIIIP-4942 spalio 14 dieną, komitetas buvo paskirtas kaip papildomas komitetas. Komiteto išvada yra pritarti Teritorijų planavimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIIP-4942(2) ir komiteto išvadoms bei pasiūlymams, jiems komitetas pritarė. Balsavo už – 6, prieš ir susilaikiusių nebuvo. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje kalbėti užsirašė gerbiamas K. Masiulis. Kviečiu.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, turiu labai didelių abejonių ir dėl šito projekto, ypač dėl A. Nekrošiaus pataisos. Bet ir dėl šito projekto. Man taip jau likimas lėmė, kad teko dirbti ne tik Seime jau tris kadencijas ir ketvirtą dabar, bet ir savivaldybėje, Vilniaus savivaldybėje, gana sudėtingoje savivaldybėje, kur yra daug projektavimo problemų ir labai daug interesų. Aš matau galimybę, kad šitos pataisos atvers didelę juodąją bedugnę, juodąją skylę, kur vėl bus galima piktnaudžiauti pastatų aukštingumu.
Ką mano patirtis rodo? Vilniaus savivaldybėje visą laiką atsiranda apetitas ir noras kur nors pastatyti aukštesnį pastatą, nepaisant to, kad kaimynai to nenori, prieštarauja ir kad tai griauna miesto bendrąjį vaizdą. Imkime viešbutį „Novotel“ Gedimino prospekte (kiek buvo sulaužyta iečių!) ir pažiūrėkime, kaip atrodo šita vieta. Aš gerai atsimenu, kaip A. Zuokas akis išpūtęs aiškino, kad čia dabar visas Gedimino prospektas bus padidintas trimis aukštais. Niekas niekur nedidina. Ir taip toliau, ir panašiai.
Tas pastatų aukštingumo didinimas gali būti labai grėsmingas. Pro šitą skylę galima didinti senamiesčiuose, Naujamiestyje, Žvėryne, kur galbūt bendruomenės yra aktyvesnės ir prieštaraus, bet gali būti didinama ir, tarkime, tokioje Pilaitėje, kur, atrodo, nieko čia tokio. Tačiau pastatai yra sustatyti vienas palei kitą, žmonės ir taip yra užtamsinti, gretimo pastato gyventojai bus šokiruoti ir nenorės tokio didinimo.
Tas didinimas, aukštingumo didinimas, nieko tokio kokiai nors Kelmei, bet ten savivaldybė ir taip leidžia tokius stogus statyti laikinus ir jie pastatyti. Visai nieko prieš turbūt kokie Telšiai ar dar kas nors, bet visa tai leidžiama, niekas netrukdo taip elgtis dabar, niekas netrukdo, kam reikia įstatymo? Tai turbūt galima daryti Karoliniškėse ar Lazdynuose, bet niekas ir dabar netrukdo. Nereikia priiminėti įstatymo. Čia, galima sakyti, labai liberalus sprendimas, labai liberalus, bet vėl atidengiantis didžiulę skylę piktnaudžiauti.
Savivaldybėje, Vilniaus miesto savivaldybėje, faktiškai kiekviename posėdyje tekdavo stabdyti tokius projektus, kur architektai tikrai suprojektuos ir atneš aukštingumo padidinimą. Neretai perkama labai daug kas, perkama kartais ir kaimynų sutikimas, ir dar kažkas. Bet mes turime atsižvelgti į KVADʼo reikalavimus, į paveldosaugą. Tikrai nereikia keisti įstatymų, kurie kol kas visai neblogai veikia.
Galima prisidengti socialinio jautrumo tematika, sakyti, kad, žiūrėk, trečdalis įrengtos palėpės bus atiduota socialiniam būstui. Gal ir bus atiduota, galima taip pavadinti, gal nebus. Galima sakyti, žiūrėkite, yra bendrija, ji kažką įgaus. Greičiausiai už tos bendrijos slypės ne bendrijos interesas, o slypės kažkoks investuotojo interesas, investuotojas tenai turės tokį interesą.
Yra ir kitas dalykas, kad mažose savivaldybėse tų pastatų aukštingumo didinimas nebus skirtas papildomam gyvenamajam plotui įrengti, nes įsirengti papildomą plotą ten nėra poreikio. Ten yra problema ta, kad nyksta gyventojai ir yra daug tuštėjančio būsto. Imkite kokius nors Kražius. Gražus miestas su nuostabia istorine praeitimi – gyventojų nėra. Ten pabandykite pastatyti tuos šlaitinius stogus – nebus kam statyti. Tas pats daug kur kitur, kad ir Kelmėje, ten tos palėpės yra tuščios, o pastatytos. Atsiprašau.
PIRMININKĖ. Dėkui. Daugiau diskutuoti nėra užsirašiusių. Kviečiu Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkę gerbiamąją A. Gedvilienę. Dėl įstatymo projekto yra gauta Seimo narių pataisų. Dėl 8 straipsnio yra Seimo nario A. Nekrošiaus pataisa. Prašom pristatyti ją.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Matau, A. Nekrošiaus…
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju, gerbiama posėdžio pirmininke. Pasiūlymo esmė yra labai paprasta, kad renovuojant pastatą ir nusprendus techninę įrangą, tarkime, vėdinimo sistemą, rekuperaciją ar saulės elementus, patalpinti palėpėje, tų patalpų tiesiog neperduoti savivaldybės reikmėms.
PIRMININKĖ. Prašom pristatyti komiteto nuomonę.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Komitetas šiandien buvo susirinkęs dėl A. Nekrošiaus pasiūlymo svarstymo, dalyvavo 10 komiteto narių. Už buvo 5, prieš – 4, susilaikė 1. Tad A. Nekrošiaus pasiūlymui nepritarta. Argumentai yra labai paprasti, tik naujų pastatų statybai, nekilnojamojo turto vystomoms… Iš principo komitetas nusprendė, kad rekonstruojami pastatai turi atitikti teritorijų planavimo dokumentus, dėl to A. Nekrošiaus pasiūlymams buvo nepritarta.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar turime dešimt balsų, kurie palaiko A. Nekrošiaus pataisą? Prašom pakelti ranką. Ar yra dešimt žmonių, kurie palaiko kolegos A. Nekrošiaus pataisą? Turime. Dėkoju. Tuomet argumentai už, prieš. Prieš užsirašęs kalbėti K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamas kolega Arvydai ir gerbiami valstiečiai, aš mačiau, kad rankas pakėlė kai kurie žmonės, kurie iš tikro labai išgyvena dėl kultūros. Jūsų siūlymas iš tikro be galo pavojingas toms vietovėms, kurios turi paveldo: Vilniui, Kaunui, Kėdainiams, Telšių senamiesčiui ir panašiai. Negi jūs iš tikro laisva ranka norėtumėte leisti didinti aukštingumą net ne senamiesčiuose, o naujamiesčiuose, kur aplinkui… Negi tikrai taip lengva ranka sutiktumėte? Net ir tuose pačiuose Šiauliuose, centre, sakykime, taip galima daryti ar negalima? Aš labai abejoju. Vis dėlto toks… Aš suprantu tokį liberalų priėjimą, bet kam to jums reikia?
PIRMININKĖ. Už kalba R. Šarknickas.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Aš gal šiek tiek norėčiau pataisyti gerbiamą Kęstutį, patikslinti, kad nesusipainiotumėte tarpusavyje skaitydami įstatymo projekto pasiūlymą. Kalbama tik apie tuos pastatus, kurie yra ne paveldosaugos pastatai. Tai yra du labai skirtingi dalykai, nes yra labai griežti paveldosaugos reikalavimai ir ten keisti, daryti pokyčius, kas dabar bandoma, čia apie kitus dalykus… yra griežti reikalavimai ir sudėtinga tai būtų padaryti.
Arvydo visai kitas klausimas. Čia kalbama apie pastatus, kurie yra ne paveldosaugos, kurie grynai liečia tik renovacijos darbus ir panašiai. Tai yra du skirtingi dalykai.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Argumentai išsakyti. Balsuojame dėl kolegos A. Nekrošiaus pataisos, jai komitetas nepritaria.
Užsiregistravo 62, balsavo 62: už – 18, prieš – 26, susilaikė 18. Pataisai nepritarta. Replika po balsavimo – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū. Aš gerbiamam kolegai R. Šarknickui norėčiau irgi atsakyti. O jums Gedimino prospekte, Pylimo gatvėje, visame čia palei Nerį esančiame rajone tinka, kad būtų galima tokį „Novotel“ tipo padidinimą trimis aukštais, kur formaliai yra palėpė? Formaliai yra suprojektuota palėpė, o yra trys aukštai. Tinka tokie dalykai? Man netinka.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Replikos išsakytos. Dėl 12 straipsnio yra gauta Kaimo reikalų komiteto pataisa. Nematau Kaimo reikalų komiteto atstovų, todėl kreipiuosi į komiteto pirmininkę.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Kaimo reikalų komitetas spalio 14 dieną pateikė pasiūlymus dėl įstatymo projekto ir konkrečiai šiuo pasiūlymu siūloma, kad žemės sklype, esančiame neurbanizuotoje ir neurbanizuojamoje teritorijoje, kuriai nėra parengto galiojančio detaliojo plano, gali būti vykdoma statyba, atitinkamai savivaldybės lygmens bendrojo plano ir (ar) vietovės lygmens bendrojo plano, jeigu jis parengtas, arba specialiojo teritorijų planavimo žemėtvarkos dokumento sprendinius, žemės sklypo pagrindinę žemės naudojimo paskirtį ir būdą, vadovaujantis Statybos įstatymo nuostatomis.
Komitetas tam nepritarė. Mūsų argumentai labai paprasti. Pažymėtina, kad ir dabar ūkininkų ūkių sodybas ir žemės ūkio veiklai reikalingus gamybinius pastatus galima statyti vadovaujantis bendraisiais planais ir tam nereikia rengti detaliųjų planų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dėl motyvų užsirašiusių nėra. Balsuojame dėl Kaimo reikalų komiteto pasiūlymo, jam Aplinkos apsaugos komitetas nepritarė. Kas pritariate komiteto pasiūlymui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip. (Balsai salėje) Kas pritariate…
Užsiregistravo 56, balsavo 54: už – 3, prieš – 28, susilaikė 23. Kaimo reikalų komiteto pasiūlymui nepritarta. Dėkoju.
Kitas pasiūlymas yra gautas dėl 17 straipsnio, taip pat Kaimo reikalų komiteto. Prašom gerbiamą kolegę pristatyti…
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Kaimo reikalų komitetas siūlo 28 straipsnio 10 dalį išdėstyti taip. Kai šio įstatymo 20 straipsnio 6 dalies 3 punkte numatytu atveju pertvarkomi galiojančiame detaliajame plane, parengtame pagal iki 2014 m. sausio 1 d. galiojusį teritorijų planavimo teisinį reguliavimą, nustatyti žemės sklypai, žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektas laikytinas galiojančio detaliojo plano koregavimu. Komitetas tam nepritarė iš principo todėl, kad, komiteto nuomone, žemėtvarkos planai neturėtų keisti detaliųjų planų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dėl motyvų užsirašiusių nėra. Balsuojame dėl Kaimo reikalų komiteto pasiūlymo. Kas pritariate jam, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Užsiregistravo 55 Seimo nariai, balsavo 55: už – 6, prieš – 25, susilaikė 24. Kaimo reikalų komiteto pasiūlymui nepritarta.
Dėl 22 straipsnio yra gautas taip pat Kaimo reikalų komiteto pasiūlymas. Prašom komiteto pirmininkę…
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Komitetas pritarė siūlymui iš dalies. Čia yra siūloma: dėl specialiojo teritorijų planavimo žemėtvarkos dokumentų pasiūlymų teikimas ir nagrinėjimas atliekamas autorizuotai per Žemėtvarkos planavimo dokumentų rengimo informacinę sistemą. Komitetas pritarė tam iš dalies.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto redakcijai? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 24 straipsnio yra gauta Kaimo reikalų komiteto pataisa. Prašom pristatyti.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Taip pat susijęs pasiūlymas, jam komitetas pritarė iš dalies. Jeigu konkrečiau, siūloma papildyti 24 straipsnio… tiksliau, 47 straipsnį ir prirašyti, kad specialiojo teritorijų planavimo žemėtvarkos dokumentų proceso ir procedūros planavimo organizatoriai, teritorijų planavimo dokumentų rengėjai, viešojo administravimo subjektai ir kiti teritorijų planavimo proceso dalyviai atlieka naudodamiesi Žemėtvarkos planavimo dokumentų rengimo informacine sistema ir šios sistemos nuostatose, kurias tvirtina žemės ūkio ministras, nustatyta tvarka, išskyrus atvejus, jei specialiojo teritorijų planavimo žemėtvarkos dokumentai buvo pradėti rengti iki 2015 m. sausio 1 d. Komitetas pritarė iš dalies.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto redakcijai? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
Dėl 25 straipsnio yra gauta kolegos A. Nekrošiaus pataisa. Jis ką tik išėjo iš salės, tai vėlgi kreipiuosi į komiteto pirmininkę.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Kadangi ši A. Nekrošiaus pataisa susijusi su jo pirmąja pataisa, kuri jau buvo pristatyta, susijusi su šlaitiniais stogais, kadangi pirmuoju atveju nepritarėme, čia išeina, kad automatiškai turėtume nepritarti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs pristatėte komiteto…
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Ačiū.
PIRMININKĖ. …išvadas. Dėl motyvų užsirašiusiųjų nėra. Balsavimas numatytu laiku. Sekundėlę! Dėl lydimojo pataisų nebuvo. Dėl motyvų dėl pagrindinio ir dėl lydimojo yra užsirašiusiųjų. S. Gentvilas kalbės už.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, labai didelis ir kompleksinis įstatymas. Pateiksiu pavyzdį, kodėl jo reikia.
Šiandien Vilniaus ir Klaipėdos savivaldybės jau penkti metai ruošia savo bendruosius planus. Tai savivaldybės kertinis strateginis dokumentas ir jis ruošiamas penkerius ar šešerius metus. Ar galime mes valstybėje sureguliuoti įstatymus taip, kad nereikėtų esminių savivaldybės dokumentų rengti penkerius metus? Gyvenimas pasikeičia per tą laikotarpį.
Šitas įstatymas tai taiso. Iš tikrųjų dabar yra tiek Vilniaus, tiek Klaipėdos bendrieji planai pateikti Statybos inspekcijai. Priėmus šitą įstatymą, jie galės būti priimti ir patvirtinti.
Kas šituo įstatymu yra keičiama? Leidžiama valstybinės svarbos projektų korekcija. Čia buvo tokia klaida praslydusi ir buvo galima tik inicijuoti, bet ne koreguoti.
Taip pat šituo projektu leidžiama ir užtikrinama, kad bus savivaldybių teisė numatyta pareikalauti detaliųjų planų kai kuriose teritorijose, nes pripažinkime, kad ypač pasižiūrėję į didžiųjų miestų priemiesčius matome visiškai chaotišką, kartais net ir afrikietišką urbanistinę plėtrą. Visišką chaosą. Todėl vien žemėtvarkiniais projektais mes negalime šito sutvarkyti. Reikia matyti didesnį vaizdelį, kur bus visuomeninės erdvės, kur bus parkai, kur bus parduotuvės, paslaugų centrai, darželiai. Vien žemėtvarkiniu planavimu architektai, savivaldybių architektai, nemato galimybių sutvarkyti šito. Todėl šito įstatymo ir reikia.
Dabar mažas niuansas, dėl ko čia daug diskutavome, tai yra papildomas plotas, kurį savivaldybės gali leisti suteikti. Tai yra savivaldybių įgalinimas. Savivaldybėms suteikti teisę daryti socialinę integraciją neturint pinigų. Leisti savivaldybėms suteikti leidimus suintensyvinti plėtrą, bet mainais vystytojai turėtų atiduoti dalį papildomo ploto gyventojams. Čia yra labai svarbu, jeigu mes norime matyti ne dviejų, trijų greičių Lietuvą, o vieną Lietuvą, kad ir sėkmingi žmonės, ir tie, kurie suklupę, gyventų tame pačiame name.
Prašau pritarti šitam įstatymui ir visam kompleksiniam sprendimui.
PIRMININKĖ. Prieš norėtų kalbėti V. Valkiūnas.
V. VALKIŪNAS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Aš suprantu, suintensyvinta plėtra – vėl paslėptas po tuo vėjo jėgainių parkų įrengimas atviroje jūros akvatorijoje. Ji susijusi su trimis suinteresuotomis įmonėmis – UAB „Foedus“, UAB „Baltic Energy Group“, UAB „Avec“. Nagrinėjamų parkų plotai yra išsidėstę Baltijos jūros akvatorijoje, Lietuvos teritoriniuose vandenyse, išskirtinėje ekonominėje zonoje.
Suprantama, užsakomosios studijos atliktos, tačiau ar jos tikrai buvo nešališkos, ar buvo įvertintas jūroje esančių vėjo jėgainių parkų galimas poveikis laivybos saugumui, ar tikrai buvo nagrinėjami ekstremalūs aplinkos veiksniai, ar buvo atsižvelgiama į gyventojų interesus? Todėl paslėpta po tuo visu įstatymu mišrainė, lobizmas vėjo parkų, kurie paskui parduodami RAO „JES Rossii“. Tai galimai valdys Rusija ir paskui gal ir žvalgybos… teritoriniuose ir ekonominiuose mūsų vandenyse bus galima žvalgyti ir bus kitų galimų pasekmių iš to išeinant.
Aš manau, kad čia reikalingos Valstybės saugumo departamento išvados, o ne paslėpti po tais gerais darbais… žmonėms. O dėl tų vėjo jėgainių ir to vėjo… Kiek galime mes kentėti ir saulės energetikos tuos išsišokimus, kai pirkimo kainos yra didelės, ir kiek galima apiplėšinėti mūsų tautą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Balsavimas – 12 val. 50 min.
11.20 val.
Civilinio kodekso 6.751 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-5129(2)ES (svarstymas)
Darbotvarkės 1-4 klausimas – Civilinio kodekso straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-5129(2). Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pranešėją gerbiamą S. Šedbarą.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, projektas susijęs su kelionių organizatoriais ir terminu, per kurį turi grąžinti pinigus už neįvykusią kelionę. Šiuo metu mūsų valia yra 90 dienų. Europiniai teisės aktai, direktyva, numato 14 dienų terminą. Mes jau gavome tam tikrą nuomonę iš Europos Komisijos, yra grasinama periodine bauda nuo 561 iki 34 tūkst. per dieną arba vienkartine 464 tūkst. eurų bauda.
Taigi buvo parengtas projektas, kuris išbrauktų 90 dienų terminą, ir grįžtame prie europinės direktyvos – 14 dienų. Komitetas šią Civilinio kodekso pataisą svarstė gruodžio 2 dieną ir, visiems 8 pasisakius už, priėmė sprendimą pritarti įstatymo projektui. Kitu punktu rekomendavo Vyriausybei išnagrinėti kelionių organizatorių padėtį dėl pinigų už neįvykusią kelionę grąžinimo terminų ir ieškoti alternatyvių problemų sprendimo būdų. Trumpai tariant, užuot mokėję baudą, galbūt šiuos pinigus skirtume kelionių organizatorių paramai ir taip išvengtume sankcijų bei paremtume verslą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu Ekonomikos komiteto pirmininką pristatyti Ekonomikos komiteto išvadą.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Ekonomikos komitetas kaip papildomas dar lapkričio mėnesį svarstė šį klausimą, balsų dauguma pritarė ir perdavė pagrindiniam komitetui. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Pataisų, pasiūlymų nėra gauta. Dėl viso projekto yra užsirašęs kalbėti M. Majauskas. Gerbiamas Mykolai, gerbiamas Mykolai!
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Mieli kolegos, mano siūlymas ir kvietimas yra pritarti šiam projektui. Aš suprantu kelionių organizatorių nuogąstavimus. Man atrodo, kad mes padarėme viską, kad galėtume užtikrinti reikiamą pagalbą jiems ir praeitoje kadencijoje, ir šioje kadencijoje tiek sukurdami galimybes atidėti mokėjimus, kiek tai buvo įmanoma, tiek suteikdami pagalbos instrumentus, tai yra ir subsidijas, ir lengvatines paskolas. Deja, turime paisyti Europos Sąjungos nuostatų šiuo atveju ir priimti sprendimą dėl 14 dienų, kaip numatyta direktyvoje. Taigi kviečiu pritarti ir eiti į priekį.
PIRMININKĖ. Prieš kalba A. Kupčinskas.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, išties ši situacija turizmo sektoriuje turbūt pas mus išskirtinė visoje Europos Sąjungoje. Galbūt tik vienintelėje šalyje Vyriausybė neteikia subsidijų būtent turizmo sektoriui ir verslui. Tame kontekste, kad mūsų laukia galimai 7 mln. eurų bauda, jeigu nebus pakeistas Civilinis kodeksas ir grįžta prie 14 dienų, aišku, mes turime svarstyti šią grėsmę, tačiau lygia greta, kol dar nėra priėmimo stadijos, svarstymas, aš raginčiau, ypač Vyriausybės narius, nagrinėti ir galbūt suteikti labiausiai nukentėjusiam verslui tam tikrą paskatą, subsidiją, nes realiai šis sektorius nesulaukia jokios paramos. Skirtingai nei nuomininkai, didžiųjų prekybos centrų nuomininkai, nuomotojai, kurių santykiams finansuoti ir išspręsti problemas buvo skirta apie 100 mln. Tame kontekste, kad pažeidžiant direktyvą gali būti skirta iki 7 mln. bauda, siūlyčiau nagrinėti galimos subsidijos versiją būtent turizmo sektoriui. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Balsavimas numatytu laiku.
11.24 val.
Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 2, 3, 4, 8, 81, 9, 10, 101, 104, 12, 13, 14, 15, 16, 21, 211, 214, 217, 23 straipsnių, Įstatymo priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo ketvirtuoju2 skirsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-5122(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-5 klausimas – Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-5122(2). Kviečiu Sveikatos reikalų komiteto pranešėją M. Danielę.
M. DANIELĖ (LF). Lietuvos Respublikos narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių, įstatymo priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo ketvirtuoju2 skirsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-5122, komitetas bendru sutarimu pritarė šiam projektui.
PIRMININKĖ. Taip pat prašyčiau pristatyti Priklausomybių prevencijos komisijos išvadą.
M. DANIELĖ (LF). Priklausomybių prevencijos komisijos išvada, sprendimas yra pasiūlyti pagrindiniam Sveikatos reikalų komitetui tobulinti įstatymo projektą, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms komisija pritarė.
PIRMININKĖ. Kol jūs pristatėte išvadą, diskusijoje dalyvauti užsirašė L. Slušnys. Atsisakote žodžio. Dėkoju. Motyvai dėl viso įstatymo projekto. Prieš kalba V. Valkiūnas.
V. VALKIŪNAS (MSNG). Ačiū, posėdžio pirmininke. Galbūt ir viskas gerai, bet nebuvo išaiškinta, o pateikėja M. Danielė neišreiškė pasitikėjimo, kaip galimai… mano mylimame „Žinių radijuje“, kai pasisakė, kad galimai vartojo ir vartoja narkotikus. Kai pateikia tokie asmenys su narkotikais susijusius klausimus, kur yra jau dabar bėda ir grėsmė dar didėja ateityje, todėl reikėtų dar didesnių diskusijų.
PIRMININKĖ. Gerbiamas kolega, aš tik priminsiu, kad argumentuodami kalbame apie įstatymo projektą, o ne apie asmenis, kurie teikia tuos įstatymų projektus. L. Slušnys norėtų kalbėti už.
L. SLUŠNYS (TS-LKDF). Aš tiesiog norėčiau V. Valkiūnui pasakyti vieną dalyką, kad skaitant teisės aktus reikia truputį įsigilinti, apie ką kalbama. Šitas įstatymas neturi nieko bendro su kažkokiu narkotikų legalizavimu ar kažkokiais dalykais. Čia yra direktyvos perkėlimas, kur tikrai nėra nieko ypatingo, tiesiog net labai tvarkingai perkeliami terminai ir sąvokos, kurių iki šiol mes Lietuvoje nebuvome įkėlę į įstatymą. Čia nematau problemos ir aš tikrai palaikau tai, kad mes šitą įstatymą priimtume. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Argumentai išsakyti. Balsavimas numatytu laiku.
11.28 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo Nr. IX-1675 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-153 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-6 klausimas – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo Nr. IX-1675 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-153. Pateikimas.
M. LINGĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Praėjusių metų pavasarį priimtomis Užimtumo įstatymo pataisomis buvo įtvirtinta nauja priemonė – darbo paieškos išmoka, skirta apsaugoti asmenis nuo staigaus pajamų sumažėjimo ar netekimo susidūrus su nedarbu. Kartu Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatyme buvo nustatyta, kad darbo paieškos išmoka, kaip ir nedarbo socialinio draudimo išmoka, laikytina pajamomis, kurios įskaitomos į asmenų gaunamas pajamas skirti piniginę socialinę paramą nepasiturintiems gyventojams. Užimtumo įstatyme buvo nustatytas konkretus darbo paieškos išmokos mokėjimo laikotarpis iki praėjusių metų gruodžio 31 dienos, analogiškai šis terminas buvo reglamentuotas ir Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatyme, siekiant nuostatų suderinamumo.
Atsižvelgiant į tai, kad nuo sausio 1 dienos darbo paieškos išmokos mokėjimas pratęsiamas, nustatant taiklesnį ir tikslingesnį darbo paieškos išmokos skyrimą, šiuo teikiamu įstatymo projektu tikslinga užtikrinti nuostatos, susijusios su darbo paieškos išmoka, įskaitymu, skiriant piniginę socialinę paramą, tęstinumą bei suderinamumą su Užimtumo įstatymu.
Taigi siūlomai nuostatai įgyvendinti papildomų lėšų iš valstybės biudžeto nereikės. Kadangi metai jau yra prasidėję, Užimtumo įstatymo nuostatos įsigaliojusios, tikslinga techniškai ir kuo skubiau pataisyti ir šį susijusį įstatymą, todėl prašau pritarimo ir frakcijos vardu leisti svarstyti skubos tvarka.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų užsirašė klausti I. Kačinskaitė-Urbonienė, tačiau nematau jos salėje. Daugiau klausiančiųjų nėra. Ačiū.
Dėl motyvų norėtų kalbėti T. Tomilinas.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, naudojantis proga visą laiką norisi pabrėžti, kad tos kovos su pandemijos ekonominėmis pasekmėmis priemonės, kurios buvo panaudotos praeitoje kadencijoje, pasiteisino ir darbo paieškos priemonė yra pratęsiama. Yra logiška, kad pratęsiama ir Piniginės socialinės paramos įstatymo nuostata dėl darbo paieškos išmokos įskaičiavimo į šeimos pajamas, vertinant situaciją ir darant sprendimą, ar suteikti papildomą socialinę paramą šeimai.
Labai dažnai mes girdime apie tai, kad darbo paieškos išmoka buvo netaikli, buvo neva daug piktnaudžiavimų, tačiau aš norėčiau visą laiką prisiminti tą kontrastą, kurį mes matėme per šią pandemiją, per šią krizę, kai dauguma žmonių nesukrito į paramos sistemą ir netapo pašalpos prašytojais. Mes turime ganėtinai gerus ir užimtumo rodiklius, ir apskritai bendrus makroekonominius rodiklius. Vadinasi, mūsų priemonės pasiteisino. Tuo tarpu prieš 10 metų buvusi krizė tikrai atrodė visiškai kitaip.
Todėl svarstant bet kokius socialinius klausimus siūlyčiau visą laiką prisiminti tai, kas pasiteisina, ir nedaryti, nepiešti tokio paveikslo, kad žmonės Lietuvoje yra tik ištroškę pasinaudoti sistema ir nuolat piktnaudžiauja arba sukčiauja. Tiesiog tos priemonės, kurios pasiteisino, turi būti tęsiamos. Gaila, kad darbo paieškos išmoka yra susiaurinta, bet mes čia radome kompromisą ir tikiuosi, kad žmonės ja naudosis tam, kad skurdo Lietuvoje būtų mažiau.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Balsavimas numatytu laiku.
11.32 val.
Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo Nr. I-532 59 ir 65 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-147 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-7 klausimas – Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo Nr. I-532 59 ir 65 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-147. Kviečiu Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto atstovą V. Bukauską pristatyti šį klausimą.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Gerbiami kolegos, projektą parengė Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, iniciatyva buvo Vyriausiosios rinkimų komisijos. Siūloma papildyti Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymą nuostatomis, reglamentuojančiomis rinkimų organizavimą ekstremaliosios padėties, karantino sąlygomis ir kitais atvejais. Įstatymo projekto tikslas – sudaryti Lietuvos Respublikos piliečiams teisines galimybes saugiai realizuoti politines teises demokratiškai renkant savivaldybių tarybų narius, merus paskelbtos ekstremaliosios padėties, karantino sąlygomis ar kitais atvejais.
Šiuo metu įstatymas nenumato, kad balsavimas rinkimų dieną vykdomas tik vienoje rinkimų apygardoje. Įstatymas nereglamentuoja balsavimo ekstremaliosios padėties ir karantino sąlygomis, nenumato galimybės balsuoti saviizoliacijoje esantiems rinkėjams, nesudarytos galimybės balsuoti namuose neįgaliuosius slaugantiems ar juos prižiūrintiems (teikiantiems pagalbą) asmenims.
Siūloma pailginti balsavimo iš anksto laiką, sudarant galimybę nustatyti papildomą balsavimo dieną – pirmadienį ir antradienį, taip, kaip vyko ir 2020 metų Seimo rinkimai. Taip pat siūloma nustatyti, kad balsavimas iš anksto gali vykti ir kitoje papildomai įrengtoje balsavimui tinkamoje savivaldybės rinkimų komisijos nurodytoje patalpoje. Siūloma sudaryti galimybę rinkėjams, esantiems saviizoliacijoje, balsuoti namuose. Siūloma suteikti galimybę namuose balsuoti ir neįgaliuosius slaugantiems ir juos prižiūrintiems (teikiantiems pagalbą) asmenims. Priėmus įstatymą, Vyriausioji rinkimų komisija turės patikslinti savo teisės aktus, reglamentuojančius savivaldybių tarybų rinkimų organizavimą.
Noriu pasakyti, kad įstatymui įgyvendinti būtų reikalingos papildomos valstybės biudžeto lėšos, skirtos papildomoms balsavimo vietoms balsavimui iš anksto ir rinkimų dieną įrengti, taip pat rinkimų komisijos narius ir rinkėjus aprūpinti būtinosiomis asmeninės apsaugos priemonėmis. Prašom, kolegos, po pateikimo pritarti minėtam teisės aktui. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų norėtų paklausti Seimo nariai. Pirmasis klausia V. Fiodorovas.
V. FIODOROVAS (DPF). Ačiū, Pirmininke. Iš tikrųjų prieinamumas organizuojant rinkimus ir balsuojant yra labai svarbus dalykas. Ne per seniausiai Seime buvo patvirtinta rezoliucija, kad būtų dar labiau prieinamas dalykas, tai yra internetinis balsavimas. Bet, aišku, klausimas visiškai nejudantis į priekį ir vis atsiranda iniciatyvų, tokių kaip šita, kad vis suteiktume galimybių tradiciniu būdu dalyvauti rinkimuose.
Kodėl rengdami tokius pasiūlymus nepagalvojate, o gal ir pagalvojate, bet dar neteikiate dėl normalaus elektroninio balsavimo įteisinimo? Ar manote, kad tai per anksti Lietuvai? Nežinau. Kokia yra jūsų nuomonė?
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, kolega, už klausimą. Kaip ir minėjote, rezoliucijai yra pritarta, yra diskusijų, sukurta darbo grupė. Aš norėčiau pasakyti, kad dėl Seimo rinkimų buvo pakeistas Rinkimų įstatymas, papildomai įvestos dvi išankstinio balsavimo dienos, tai yra pirmadienis, antradienis, pailgintas laikas, kad neįgalieji galėtų išreikšti savo balsavimą karantino metu, tie, kurie yra saviizoliacijoje, ir taip toliau.
Kaip žinote, 2020 m. lapkričio 12 d. Vyriausioji rinkimų komisija, atsilaisvinus Radviliškyje tarybos nario (mero) vietai, yra paskelbusi rinkimų datą – šių metų balandžio 11 dieną. Manau, kad rinkėjai nebūtų klaidinami, nebūtų painiojami, būtent suvienodiname savivaldos rinkimų įstatyme tai, ką apibrėžė Seimo rinkimų įstatymas, vienodomis teisėmis.
PIRMININKĖ. Klausia K. Vilkauskas.
K. VILKAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Klausimas gerbiamam pranešėjui. Prieš tai dar noriu pasakyti, kad geras dalykas tai, kad palengvinama rinkėjui jo teisė balsuoti ir daugiau įvedama galimybių. Bet dabar pagal šį projektą yra padidinamas balsavimo laikas ir papildomos balsavimo vietos. Kaip jūs manote, kaip reikėtų užtikrinti ir tų, kurie dirba, komisijos narių dar didesnes galimybes įgyvendinti? Jūs minėjote biudžeto lėšas, bet žinome, kad koronos atveju vyresni žmonės nelabai eina į tas rinkimų komisijas, jaunesni nelabai nori. Tai kaip šiuo atveju užtikrinti didesnį efektyvumą?
V. BUKAUSKAS (DPF). Aš manau, kad Rinkimų komisija turės priimti tam tikrus sprendimus, užtikrinti visišką saugumą, jeigu pandemija nesibaigs ir karantinas bus pratęstas. Mes visi, visuomenė, taip pat turime aktyviai dalyvauti ir užtikrinti saviizoliaciją, atstumus, susibūrimus ir taip toliau. Manau, kad čia joks teisės aktas nepaskatins visuomenės aktyviai dalyvauti, jeigu mes patys nedarysime tų iniciatyvų ir nesilaikysime tos tvarkos.
O Rinkimų komisija, aš manau, per Seimo rinkimus kompetentingai ir be jokių didelių trikdžių taip pat karantino sąlygomis atliko šią misiją ir, manau, pakartotiniuose tarybos nario (mero) rinkimuose bus viskas užtikrinta.
PIRMININKĖ. Klausia R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš vis dėlto abejočiau, ar čia Vyriausiosios rinkimų komisijos pasiūlymas. Vertindama, kad keičiamas tik Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymas ir toks sprendimas ad hoc būtent dėl Radviliškio mero rinkimų, nemanyčiau, kad tikslinga tik vienai rinkimų rūšiai pritaikyti tuos sprendimus, kuriuos jūs siūlote. Vis dėlto turėjo būti visas paketas – ir Prezidento, nes ekstremalioji situacija gali būti ir kitokia – ir savivaldybės lygio gali būti, ir valstybės lygio. Todėl, man atrodo, kodėl vienas tas įstatymo projektas?
Antras dalykas. Ar reikia taip smulkiai aprašyti? Situacija gali būti kitokia. Ir dėl tų 3 tūkst., dėl tų dienų, dėl valandų. Mano vertinimu, Vyriausioji rinkimų komisija turėtų vadovautis Civilinės saugos įstatymo nuostatomis, kur būtų parašyta, kad jeigu rinkimai vyksta esant ekstremaliai savivaldybės ar valstybės lygio situacijai, vadovaujamasi operacijų vadovo nurodymais, organizuojant ir visuotinius, ir saugą užtikrinančius rinkimus. Man atrodo, tie jūsų pasiūlymai per smulkūs.
Kitas dalykas. Nekeičiama tai, ko jau nebuvo ir per Seimo rinkimus. Pavyzdžiui, jūs paliekate nuostatą – įteikti pranešimus asmeniškai privalo. Jie ne tik asmeniškai nebuvo teikiami, jie išvis nebuvo teikiami. Ta nuostata lieka, o visa kita ten reglamentuojate labai smulkiai. Aš nežinau, kodėl šitas įstatymo projektas taip nekoordinuotai teikiamas dabar? Tuo labiau kad mes komitete kartu su jumis svarstėme, kad reikia visą įstatymų paketą peržiūrėti ir pateikti, įvertinant ir tokias sudėtingas situacijas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiama kolege. Kaip aš pradžioje ir pristačiau, tai yra ne mano teiktos įstatymo pataisos. Kreipėsi būtent Vyriausioji rinkimų komisija ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ėmėsi iniciatyvos.
Antra. Kolege, jūs taip pat esate Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto narė, puikiai apie tai buvo diskutuojama.
Trečia. Taip, aš irgi siūliau, kad būtų atsižvelgta ir būtų sureglamentuoti vienu teikimu visi rinkimų teisės aktai, visi įstatymai tiek Seimo, tiek savivaldos rinkimų, tiek Europos Parlamento, Prezidento. Šiandien mes turime būtent tokį pateikimą, jis, manau, skaičiuoja jau dienas ir, mano supratimu, turėtų būti priimtas, kaip būtų suvienodinta su Seimo rinkimų teisės aktu.
O dėl tų smulkių detalių. Taip pat, jeigu matėte, yra atitinkamos Teisės departamento ir techninės, ir rekomendacinio pobūdžio pastabos. Manau, kad komitetas iš tiesų atsižvelgs, suredaguos ir pateiks svarstyti papildomai, jeigu tam bus pritarta.
PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamas kolega, sutinku su prieš tai kalbėjusios kolegės pastabomis, kad nesistemiškai žiūrima į šias problemas. Bet mano klausimas. Gal jūs jau žinote, ar šios pataisos tikrai prisidės, kad rinkėjų kiekis savivaldos rinkimuose padidės? Dažniausiai savivaldos rinkimuose dalyvauja ganėtinai mažas kiekis rinkėjų. Ar darėte prielaidas, kiek tai padėtų ar padidintų dalyvavimą šiuose rinkimuose? Ačiū.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, kolega, už klausimą. Jeigu žiūrėjote būtent į paskutinius rinkimus arba praeitų metų rinkimus, kai buvo galima ilgiau balsuoti iš anksto, daugiau dienų, kai buvo suteiktos galimybės neįgaliesiems, slaugantiems, prižiūrintiems, saviizoliacijoje esantiems asmenims, iš tiesų aktyvumas išankstinis buvo ženkliai didesnis, negu būdavo ankstesniuose rinkimuose.
PIRMININKĖ. Dėkui. Jūs atsakėte į visus klausimus.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėl motyvų norėtų kalbėti A. Vinkus. Motyvai už.
A. VINKUS (LVŽSF). Gerbiami Seimo nariai, dabar galiojančiame Savivaldybių tarybų rinkimų įstatyme vis tik, mano nuomone, kaip sakė ir pranešėjas, nėra dar nuostatų, reglamentuojančių rinkimų organizavimą ekstremalios padėties, karantino sąlygomis ar kitais panašiais atvejais. Nors visuotiniai savivaldybių rinkimai dar nepriartėjo, bet rinkimai būtini atskirose savivaldybėse atsilaisvinus mero vietai. Dabartinė situacija pati padiktavo tokio įstatymo pakoregavimo būtinumą ir numatymą papildomą naujų nuostatų, kurios sudarytų teisines galimybes Lietuvos piliečiams ekstremaliomis aplinkybėmis saugiai realizuoti savo politines teises demokratiškai renkant savivaldybių tarybų narius ir merus. Dabar galiojantis teisinis reglamentavimas vykstant rinkimams ribotų galimybę balsuoti saviizoliacijoje esantiems rinkėjams, namuose neįgaliuosius slaugantiems ar juos prižiūrintiems asmenims. Teikiamas įstatymo pakeitimo projektas numato galimybę rinkėjams, esantiems saviizoliacijoje, balsuoti namuose, siūloma suteikti galimybę namuose balsuoti ir neįgaliesiems, ir neįgaliuosius slaugantiems ar juos prižiūrintiems asmenims.
Žinoma, aš visiškai pritariu tam, ką sakė ponia R. Tamašunienė. Gerbiamas pone Bukauskai, vis dėlto į kai kurias pastabas tikrai komitetas dar turėtų atsižvelgti. Aš kviečiu balsuoti už.
PIRMININKĖ. Prieš kalba D. Griškevičius.
D. GRIŠKEVIČIUS (MSNG). Dėkui už žodį. Pirmiausia čia daug kartoti nesinori, ką kolegos R. Tamašunienė, A. Sysas pasakė. Tikrai manau, kad projektas yra labai skubotas, neišdiskutuotas. Tikrai pritariu išsakytai minčiai, kad jeigu mes kalbame apie rinkimus, tada tikrai yra daug rinkimų, kodėl pasirinkti tik vieni.
Kitas dalykas. Žinome irgi iš patirties, kad dažnu atveju per daug smulkus vienoks ar kitoks reglamentavimas, detalių įvedimas sukuria ne pagalbą, o labiau apsunkina patį procesą, todėl bet kuriuo atveju, nors mes ir kalbame apie kažkokią pagalbą pandemijos metu ir visa kita organizuojant rinkimus, akivaizdu, kad daug klausimų čia neišspręsta. Netgi tokie, pabrėžiu, pakartoju, ką gerbiama Rita sakė, lapelių registravimai, nešiojimai pandemijos metu atrodo gana keistai, todėl tikrai manau, kad neverta šiuo atveju tokio projekto tvirtinti. Jį tikrai reikėtų atidėti tobulinti bet kuriuo atveju.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Balsavimas – numatytu laiku. Dabar kviečiu posėdį vesti Seimo Pirmininko pavaduotoją P. Saudargą.
11.46 val.
Seimo nutarimo „Dėl Editos Žiobienės skyrimo vaiko teisių apsaugos kontroliere“ projektas Nr. XIIIP-5221 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-8 klausimas – Seimo nutarimo projektas Nr. XIIIP-5221.
PIRMININKAS (P. SAUDARGAS, TS-LKDF). Prašau, gerbiama Pirmininke.
V. ČMILYTĖ-NIELSEN. Dėkoju. Gerbiamas posėdžio pirmininke, gerbiami kolegos, teikiu Seimo nutarimo „Dėl Editos Žiobienės skyrimo vaiko teisių apsaugos kontroliere“ projektą. Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstatymo 6 straipsnio 1 dalimi, teikiu Lietuvos Respublikos Seimui skirti E. Žiobienę Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos kontroliere.
Profesorė daktarė E. Žiobienė yra patyrusi teisininkė, vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus pareigas einanti nuo 2010 metų. Prieš tai ji vadovavo Lietuvos žmogaus teisių centrui, taip pat dirbo Kauno apskrities viršininko administracijos Teisės skyriaus vedėja. E. Žiobienė turi ne tik praktinio, bet ir akademinio darbo patirties. Ji daugiau nei 20 metų dėstė įvairiuose Lietuvos universitetuose: Mykolo Romerio universitete, Vytauto Didžiojo universitete, Kauno technologijos universitete. Yra parengusi daugiau nei 30 mokslinių publikacijų.
E. Žiobienė 2016–2017 metais vadovavo Europos vaiko teisių ombudsmenų organizacijai, taip pat yra Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos konvencijos patariamojo komiteto narė, nuo 2018 metų iki 2020 metų buvo pirmininko pirmoji pavaduotoja.
Esu įsitikinusi, kad E. Žiobienė yra tinkama ir labai patyrusi kandidatė eiti vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus pareigas, todėl prašau Seimą palaikyti šią mano teikiamą kandidatūrą. Ačiū.
PIRMININKAS. Labai ačiū Pirmininkei už pristatymą. Pirmininkės mes neklausime pagal nuostatus. Pakviesime dabar gerbiamą kandidatę į vaiko teisių apsaugos kontrolierius E. Žiobienę į tribūną prisistatyti ir tada galėsite užduoti klausimus jai. Prašau.
E. ŽIOBIENĖ. Laba diena, gerbiami Seimo nariai. Pirmiausia norėčiau padėkoti Seimo Pirmininkei ir ankstesniam Seimo Pirmininkui už pasitikėjimą ir pateikimą manęs į šias pareigas. Esame pažįstami, šias pareigas vykdžiau dvi kadencijas, todėl manau, kad iš esmės darbai kalba patys už save. Jūs matėte kontrolieriaus ataskaitas dešimt metų, todėl, matyt, nieko labai naujo šiandien jums nepasakysiu.
Esu konstitucinės teisės specialistė. Iš esmės iš konstitucinės pusės žiūrėjau visada ir į žmogaus teises, o labiausiai į vaiko teises, nes vaiką pirmiausia vertinu kaip žmogų, turintį visas žmogaus teises ir kartu reikalingą didelės apsaugos dėl savo amžiaus ir nebrandumo. Bet kuriuo atveju, žiūrint į mūsų įstaigą, į Vaiko teisių kontrolieriaus įstaigą, reikėtų pasakyti, kad įstaigai 2020 metais kaip tik suėjo 20 metų ir per 20 metų postūmis buvo didžiulis, jeigu žiūrėtume pasauliniu mastu. Vaiko teisių konvencijai, beje, yra tik 31 metai ir iš esmės vaiko teisių apsaugai pasaulyje dar yra gana mažai metų, lyginant net ir su žmogaus teisių visa sritimi. Postūmis yra didžiulis ir vertinant pačių vaikų situaciją Lietuvoje.
Vertinant situaciją, lyginant ją su kitų valstybių patirtimi, būtina pasakyti, kad įvykus tam tikroms vaiko teisių apsaugos reformoms, tiek institucinės apsaugos, tiek deinstitucionalizacijos srityje, postūmis yra toks, kad pagaliau mes vertiname visus vaikus ir visų vaikų poreikius, jiems reikalingas paslaugas. Mes į vaikus žiūrime ne tik kaip į tam tikrą socialinę grupę, reikalingą socialinės gerovės, bet pirmiausia kaip į žmones, turinčius savo teises, reikalingas apginti, reikalingas užtikrinti.
Atkreipčiau dėmesį, kad įstatymine prasme žingsniai yra padaryti gana dideli. Tačiau tik priimti įstatymus neužtenka, didžiausių problemų kyla juos įgyvendinant. Ir iš tikrųjų įgyvendinimo sritis yra labai sudėtinga. Tai nėra tik Lietuvos klausimas, toks pats yra ir kitų valstybių klausimas. Iš esmės įgyvendinant iškyla daug klausimų, susijusių taip pat ir su ištekliais. Ypač jei kalbėsime apie paslaugas vaikams, tai yra tiek sveikatos sektorių, tiek švietimo, tiek įvairias kitas paslaugas, psichologines, socialines ir taip toliau, šeimai ir vaikui, – to, ko reikėtų būtent jiems.
Visgi labai dažnai mes matome sisteminių klaidų, tai yra sistema veikia pati dėl savęs. Ir vaikams, ir šeimai yra siūloma tai, kas yra sukurta, kas jau yra, o ne tai, ko reikia vaikui ar šeimai. Turbūt su tokiais sunkumais susiduria tikrai ne vienas ir ne vienoje Lietuvoje vietoje. Tokias problemas iš tikrųjų labiausiai matyčiau per ilgametį kontrolieriaus darbą ir per tai, ką mes pastebime.
Iš tikrųjų, kai vertinate mūsų instituciją, kontrolieriaus instituciją, aš norėčiau atkreipti dėmesį, kad kontrolieriaus institucija yra be galo maža. Tik tada, kai iškyla kokia nors problema, tikimasi, kad ta institucija galėtų viską išspręsti. Kontrolierius turi 12 patarėjų, tik 12 patarėjų, ir keturis darbuotojus iš šalies, tai yra darbo sutarties… aptarnaujančius žmones. Iš esmės 12 žmonių tiria visiškai visus skundus, atsako į visiškai visus kylančius klausimus. Taip pat dalyvaujame faktiškai kiekvieną savaitę įvairiuose Seimo komitetuose, komitetų veikloje. Kiek įmanoma, stengiamės visur ir visada dalyvauti visose darbo grupėse, ministerijose, vykdomosios valdžios institucijose, realiai stovėdami vaiko teisių apsaugos pusėje.
Tai turbūt būtų tiek. Mielai atsakyčiau į jūsų klausimus, nes manau, kad diskutuojant būtų daugiau naudos ir daugiau…
PIRMININKAS. Labai ačiū gerbiamai E. Žiobienei už prisistatymą. Seimo nariams numatyta 15 minučių galimybė paklausti. Pirmasis klausia gerbiamas M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gaila, kad Seimo Pirmininkė palieka salę, nors jos teikta kandidatūra. Mes Seimo Pirmininkei, kuri pateikė kandidatūrą, pagal Statutą neturime galimybės užduoti klausimų, bet man atrodo, kad vis dėlto reikėtų tokios išsamesnės diskusijos.
Aš pats ne vienus metus turėjau galimybę dirbti su gerbiama Edita ir tikrai neturiu jokių abejonių dėl jos kompetencijos ir jos atsidavimo šiam darbui, bet vienas klausimas vis tiek išlieka aktualus. Gerbiama Edita, trečiai kadencijai… Ar nemanote, kad yra rizikos, kad žmogus, dirbdamas trečią kadenciją, užsisėdi savo pareigose, tam tikrus dalykus pakeisti jis priima kaip neįmanomą dalyką, nes jau pabandė ir nebebando keisti. O galbūt ir idėjų, taip sakant, pradeda trūkti. Sakykite, ar nematote rizikos, kad trečia kadencija turi savo trūkumų?
E. ŽIOBIENĖ. Ačiū. Klausimas iš tikrųjų sudėtingas, bet manau, kad rizikos visada turbūt yra kiekvienam žmogui. Bet aš sakyčiau, kad vaiko teisių sritis yra tokia plati ir tokia didelė, kad mes vos spėjame nuo klausimo prie klausimo. Užsisėdėti čia nėra kada ir suptis kėdėje – tuo labiau. Visiškai atvirai pasakysiu, esu tam pasiryžusi ir nusiteikusi aktyviai dirbti, kaip ir lig šiolei dirbau, nes manau, kad kitaip nebūtų, ir taip esu ne todėl, kad nesusirasčiau kito darbo. Bet vaiko teisės man tikrai yra labai aktualios.
PIRMININKAS. Labai ačiū už jūsų atsakymą. Klausia kitas kolega T. V. Raskevičius. Prašom.
T. V. RASKEVIČIUS (LF). Dėkoju, gerbiama Edita, už prisistatymą (aš čia priekyje, tiesiai) ir už įvardintas prioritetines vaiko teisių apsaugos sritis. Praėjusių metų gruodžio mėnesį mes Žmogaus teisių komitete surengėme klausymus, kur aptarėme aktualiausias vaiko teisių užtikrinimo srities problemas tiek ilguoju laikotarpiu, tiek esant šitiems pandeminiams iššūkiams. Tos diskusijos metu išryškėjo būtinybė bendradarbiauti tarp ombudsmeno tipo institucijos ir vykdomosios valdžios institucijos, vykdant tokią labai tarpdisciplininę įgyvendinimo priežiūrą. Bet aš galbūt apie jūsų trečiosios kadencijos prioritetus norėčiau paklausti. Jeigu leistumėte sau pasvajoti ir labai norėtumėte, kad kas nors įvyktų jūsų kuruojamoje srityje per ateinančių metų laikotarpį, kokie bent keli dalykai, apie kuriuos jūs svajojate ir kuriuos dirbsite, kad jie įvyktų, jums būtų svarbūs? Ačiū.
E. ŽIOBIENĖ. Sunku nusistatyti prioritetus, bet, aš sakyčiau, vienas iš pagrindinių dalykų, tai vis dėlto mes pagaliau sugrįžtume prie konstitucinių nuostatų, tai yra kad vaikams būtų prieinamos kokybiškos švietimo srities, sveikatos apsaugos paslaugos. Jeigu mes šiandien vaikui norėtume gauti odontologo paslaugas, kurios lyg ir turėtų būti nemokamos, mes puikiai suprantame, kad jų nėra, arba jų yra taip minimaliai, kad tikrai mažai kam pasiekiamos. Jeigu reikėtų psichiatro paslaugų, jeigu reikėtų švietimo paslaugų arba švietimo pagalbos, tokios, kokios iš tikrųjų vaikui reikia, tai pirmiausia būčiau už tai, kad būtų efektyvi prieinama paslauga kiekvienam vaikui, to, ko reikia mūsų valstybei. Tai turbūt tobulos valstybės įsivaizdavimas, bet tai yra turbūt svarbiausi dalykai. Sektorius, aišku, labai platus. Pirmiausia, aišku, tai vaiko teisių apsauga visiškai kiekvienam vaikui, o ne išskirtinai tikėtis, kad tik tėvai pasirūpins, o valstybė neprisidės. Valstybė turi prisidėti.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia gerbiamas kolega L. Kukuraitis. Prašom.
L. KUKURAITIS (LVŽSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiama Edita, pirmiausia noriu padėkoti už bendradarbiavimą praėjusioje kadencijoje. Tikrai, mano galva, nemažai buvo padaryta vaiko gerovės srityje. Šiuo atveju turiu du klausimus. Vienas, žiūrint į tuos pokyčius, kurie vyko pastarąją kadenciją. Kokie būtinai turėtų tęstis ir vystytis šiame politiniame cikle?
Antrasis klausimas dėl vieno, deja, nepadaryto darbo, tai yra psichiatrinės ekspertizės ikiteisminio proceso metu. Jūsų galva, kas turėtų būti padaryta, kad psichiatrinė ekspertizė sutrumpėtų maksimaliai iki minimalaus laikotarpio, kad vaikai nebūtų tiek ilgai atskirti nuo šeimų? Dėkui.
E. ŽIOBIENĖ. Ačiū. Klausimai yra du. Pirmas atsakymas turbūt būtų, kad man labai svarbu, kad vaiko teisių apsaugos institucijos dirbtų vaikams, bet netaptų tik ta baudžiamąja institucija, tuo, kuo dažniausiai visi gąsdina, kad netaptų mūsų įsivaizduojama ta norvegiška institucija, o būtų kartu ir prevencines, ir kitas funkcijas vykdanti institucija. Šiuo atveju tikrai labai norėtųsi, kad ta reforma eitų sėkmingai ir nebūtų paleista.
Kitas dalykas yra dėl psichologinės, psichiatrinės ekspertizės. Iš tikrųjų labai sudėtinga: baudžiamosiose bylose nukentėję vaikai laukia ilgus mėnesius ekspertizės ir tai trunka nežinia kiek. Dabar mes matome, kad baudžiamosiose bylose tai vyksta greičiau, bet civilinių bylų sąskaita. Civilinėse nebeskiriamos ekspertizės, nes reikėtų jų laukti faktiškai vos ne metus. Manau, kad pirmiausia reikėtų rasti daugiau ekspertų, skatinti visą sistemą, kad tie ekspertai atsirastų, būtų parengti. Žinoma, negalime sumažinti reikalavimų ekspertams, bet padidinti jų skaičių, pirmiausia pačių ekspertų. Jeigu ekspertų bus tiek, kiek dabar, tai… Aišku, kiek įmanoma efektyvinti terminus, bet vėlgi ne kokybės sąskaita.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia gerbiamas kolega S. Tumėnas.
S. TUMĖNAS (LVŽSF). Nuoširdžiai gerbiama kontroliere, esate patyrusi specialistė, patyrusi kontrolierė. Ypač dažna viešnia buvote praeitą kadenciją čia, Seime, teko gesinti ne vieną gaisrą. Norėčiau išgirsti, kokie, jūsų nuomone, sprendimai, priimti Seime, Vyriausybėje, nepasiteisino? Ir kokios to priežastys? Ar trūko tiesiog politikams teisinio raštingumo, ar kartais buvo per daug emocijų? Tai vienas dalykas.
Ir antras. Norėčiau, kad pakomentuotumėte, ar, jūsų nuomone, pasiteisino, kad iš vaiko teisių problemų sprendimo erdvės faktiškai buvo išstumti, eliminuoti policijos pareigūnai? Policijos sistemoje jau buvo nusistovėjusi tradicija šioje srityje ir iš pradžių policijos pareigūnai buvo net sutrikę. Norėčiau, kad į tuos dalykėlius atsakytumėte. Ačiū.
E. ŽIOBIENĖ. Atsiprašau, į pirmą klausimą turbūt atsakysiu gana populiariai. Aš manau, kad žmogaus teisės, žmonės, vaikai nėra inžineriniai sprendimai, tai ir yra klaidų keliu einant priimami procesai. Nebuvo didžiulio kokio nors politinio nesusikalbėjimo ar didžiulių klaidų. Visada yra interesų grupių bendras sutarimas. Vaiko teisių srityje mums yra labai svarbu visų, visiškai visų Seimo narių susitarimas, koks tas įstatymas ar teisės aktas turi būti. Tą patį pasakyčiau ir apie Vyriausybę.
Kitas dalykas, grįžtant prie įstatymo ir policijos pareigūnų eliminavimo. Aš tikrai visada buvau už tai, kad policija atliktų labai plačią prevencinę priemonę. Vaikams ir ypač jaunuoliams tai yra labai svarbu, todėl tikrai manyčiau, kad policijos dalyvavimas, aktyvus dalyvavimas vaiko teisių apsaugoje yra labai svarbus.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia kolegė O. Leiputė. Prašau.
O. LEIPUTĖ (LSDPF). Dėkoju. Gerbiama Edita, niekas turbūt neabejoja jūsų atsidavimu darbui, kurį dirbate, ir galimybe dirbti trečią kadenciją, tikrai labai vertiname. Mano klausimas būtų apie pastaruosius devynis mėnesius, tai yra visą pandemijos laikotarpį. Jūs užsiminėte, kad labai svarbu vaikams gauti kokybiškas paslaugas, bet aplinkybės turbūt sudarė visai kitas prielaidas suteikti tas paslaugas. Kaip jūs manote, artimiausiu metu ką jūs galėtumėte kaip tarnyba, kokių žingsnių imtis arba kaip užtikrinti, kad tos klaidos būtų ištaisytos arba tai, kas nebuvo padaryta, kad vaikai tikrai galėtų toliau sėkmingai tęsti ugdymą, mokymąsi, gauti sveikatos paslaugas, nepatirtų smurto ir visa kita?
E. ŽIOBIENĖ. Sudėtingas pandemijos laikotarpis ir jo bangos. Jeigu mes imsime pavasarį, tai mes turėjome skundų dėl būrelių, ypač Kauno mieste, kad vaikams pomokyklinė veikla nutrūkusi, ir tėvai piktinosi tais veiksmais. Vėliau, aišku, tokio pasipiktinimo, matyt, nebėra. Kitas klausimas vėliau buvo kaukės mokyklose. Dabar jau, matyt, visi sutiktų ir su kaukėmis, kad tik vaikai galėtų mokytis, bet visiems šiandieną yra nuotolinis. Aplinkybės diktuoja besikeičiančią situaciją, ir iš tikrųjų yra sunku net atspėti, kur mes atsidursime vasario ar kovo mėnesį ir kaip reikės užtikrinti vaiko teises šitoje srityje. Iš tikrųjų visais atvejais skatiname ir kreipiamės į visų sričių dirbančiuosius, tiek sveikatos apsaugos, tiek švietimo, diskutuojame su visais, taip pat ir Vaiko gerovės taryboje, kaip suteikti vaikams kuo daugiau paslaugų, kad jie neatitrūktų nuo tų paslaugų, kalbant tiek apie neįgalius vaikus, tiek apie visus vaikus, sakykime, sveikatos, švietimo ar kitų. Bet klausimų yra begalės ir kiekviena diena atrodo kitokia. Šiandien atsakius gali būti, kad rytoj jau bus visai kiti klausimai.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia kolega L. Slušnys.
L. SLUŠNYS (TS-LKDF). Ačiū. Vyko Vaiko teisių apsaugos tarnybos centralizacija, šitas procesas vyko praeitoje kadencijoje. Kaip manote, kokias problemas pirmiausia išsprendėme, kas palengvėjo jūsų kaip kontrolierės gyvenime ir galbūt visoje vaiko teisių srityje? Kitas klausimas. O kur dar iš tiesų reikėtų pasitempti ir ką reikėtų mums, Seimo nariams, nuveikti, kad šita centralizacija būtų visiškai pasiteisinusi? Ačiū.
E. ŽIOBIENĖ. Pirmiausia prisipažinsiu – aš visada buvau už centralizaciją, visada, dar 2010 metais, kai buvau teikiama į šias pareigas, tuo metu Seimo Pirmininkei atnešiau savo siūlymus. Vienas iš jų buvo centralizuoti Vaiko teisių tarnybą, tai čia buvo 2010 metai. Kitas dalykas. Toje pačioje diskusijoje 2010 metais su gerbiama Seimo Pirmininke I. Degutiene diskutavome, ar vaiko teisių nereikėtų atskirti nuo įvaikinimo. Ji tuo metu įvardijo kaip lapės įleidimą į vištidę, atsiprašau už tokį pasakymą ir palyginimą, bet tai buvo Seimo Pirmininkės žodžiai, kad vaiko teisių ir įvaikinimo klausimai neturėtų būti vienoje institucijoje. Matyt, prie tokių klausimų mes dar prieisime ir dar turėsime.
Centralizacija, aš manau, pasiteisino ta prasme, kad mes turime labai aiškią struktūrą. Kitas dalykas, pagaliau visos ministerijos, vykdomoji valdžia sužinojo ir žino, kokių problemų dėl vaiko teisių turime arba dar, matyt, dar daugiau iššūkių ir klausimų mūsų laukia. Labai norėčiau, kad vaiko teises mes suprastume ne tik per socialinę gerovę ir ne tiktai, sakykim, socialinės rizikos šeimų arba deinstitucionalizacijos, globos klausimais. Vaikų yra daug – apie pusę milijono ir jie klausimų turi begalę, įvairių klausimų, ypač skyrybų. Ir visus kitus klausimus sprendžia Vaiko teisių apsaugos tarnyba – ta centralizuota institucija, na ir, aišku, jas tenka prižiūrėti mums.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia kolega…
E. ŽIOBIENĖ. Atsiprašau, jeigu galima, dar truputėlį vieną žodį dėl…
PIRMININKAS. Prašau.
E. ŽIOBIENĖ. O ko tikėčiausi iš Seimo, tai didesnės parlamentinės kontrolės. Kalbėčiau apie visus komitetus, ne tiktai apie Žmogaus teisių. Ypač atkreipčiau dėmesį, kad Jungtinių Tautų Vaiko teisių komitetas visada klausia: kokį biudžetą jūs skiriate vienam vaikui? Mūsų valstybėje to neįmanoma suskaičiuoti, o tai yra svarbu. Vadinasi, parlamentinė kontrolė turėtų būti visuose komitetuose.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia gerbiamas kolega A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiama Edita, pirmiausia noriu padėkoti – daug metų kartu sprendžiame tuos pačius klausimus. Labai teisinga pastaba, kad kartais pritrūksta parlamentinės kontrolės. Daug druskos suvalgyta, daug iečių sulaužyta.
Mano klausimas būtų toks galbūt: kas per tas dvi kadencijas, ką jūs siūlėte ne vienai Vyriausybei padaryti, išskyrus tai, ką jau minėjote – psichiatrines ekspertizes, taip ir nebuvo per tuos jūsų kadencijos metus padaryta vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžios? Ačiū.
E. ŽIOBIENĖ. Sunkus klausimas. Padaryta gana daug. Iš tikrųjų man džiugu, kad mes gana daug susitarėme. Aš labai džiaugiuosi, kad net ir labai neseniai priimtas tas ankstyvasis ugdymas, iš kurio tikiuosi labai daug, bet labai tikėčiausi kuo daugiau paslaugų. Man labai trūksta suvokimo, kad vaikas yra nuo mažens, nuo gimimo: kuo daugiau mes įdėsime į jauną, mažą amžių, tuo daugiau mes pasieksime. Šiuo atveju aš švietimo sistemą statyčiau nuo apačios – ne nuo aukščiausio mokslo, bet nuo apačios. Kuo daugiau įdėsime, kuo daugiau kompensuosime vaiko raidą, tuo daugiau mes pasieksime.
Sveikatos srityje lygiai taip pat orientuočiausi. Labai gaila, kad mes nebeturime pediatrų, tos paslaugos kažkokios nutrūkusios. Šitos srities mes visiškai… dar turime gerokai nuveikti šitoje srityje. Ir, aišku, atkreipti dėmesį į kiekvieną žmogų, tai yra atsisukti į žmogų, o ne į pačią sistemą.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Gerbiami kolegos, kadangi mūsų numatytas laikas jau baigiasi, paskutinė klausia gerbiama R. Tamašunienė. Prašom.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiama Edita, įvertinant jūsų patirtį…
PIRMININKAS. Truputį arčiau mikrofono, kad būtų garsiau.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Atrodo, bandau labai arti, bet vis tiek nesigirdi. O dabar? Jau įsijungė ar ne?
PIRMININKAS. Matome, kad mikrofonas veikia, bet galbūt maksimaliai garsiau ir pabandysime salėje palaikyti tylą, gerbiami kolegos. Klauskite, gerbiama kolege.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Aš noriu paklausti pirmiausia dėl mobiliųjų komandų, kurios vyksta į smurto atvejus. Jūsų vertinimu, ką jūs galėtumėte tobulinti? Vyksta visa specialistų brigada ir, kalbant apie tai, kaip nepilnamečiai paimami iš šeimos? Be abejo, didžiausią stresą šitoje situacijoje patiria vaikai.
Kaip vertinate vėlesnį 30 dienų intensyvų darbą su vaiku, kai nėra galutinai apsispręsta, ar jis ir liks atskirtas nuo šeimos, ar vis dėlto elgesio korekcijos įvyks ir bus grąžintas? Man atrodo, kad čia mes turėtume daug ką nuveikti. Aš norėčiau išgirsti jūsų nuomonę.
Kitas mano klausimas tikrai matau, kad pats aktualiausias: jūsų narystė yra įvardinta tarptautiniuose tinkluose, esate Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos konvencijos Patariamojo komiteto pavaduotoja… pirmininko pavaduotoja.
E. ŽIOBIENĖ. Kadenciją baigiau 2020 metais.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Jeigu baigėte, tai… Nes nelabai girdėjau, kad labai bendradarbiautumėte, pavyzdžiui, su Tautinių mažumų departamentu arba su tautinių mažumų asociacijomis ir bendruomenėmis. Norėtųsi išgirsti, ką vis dėlto per tokį ilgą laiką, kai jūs atstovavote tame komitete ir ėjote svarbias pareigas, pavyko nuveikti būtent šitoje srityje, nors iš tikrųjų keistoka galbūt derinti truputį skirtingus dalykus jums, kaip valstybės vaiko teisių kontrolierei? Aš noriu dar išgirsti ir tą jūsų…
E. ŽIOBIENĖ. Kalbant apie mobiliąsias komandas ir apie pačios vaiko teisių apsaugos sistemos funkcionavimą, reikėtų pasakyti, kad mobiliosios komandos jau du kartus buvo tobulintos nuo pradinio varianto. Mano manymu, tai turėtų būti… Jeigu tai būtų kokybiškas darbas, tai būtų turbūt efektyviausia šeimos atžvilgiu, šeimos ir vaiko atžvilgiu, tai yra kad paslaugos atvyktų į žmonių gyvenamąją vietą ir būtų suteiktos visa plotme to, ko reikėtų šeimoms ir ko reikėtų vaikams. Akivaizdu, tuo tarpu kai mes kalbame apie vaiko paėmimą iš šeimos, visiškai visais atvejais yra labai sunku numatyti, ar tėvai, šeima prisiims įsipareigojimus, ar juos įvykdys, ar bus galima sugrąžinti vaiką. Tai yra sunkiai planuojamas procesas, taip, jis turi būti kuo geriausiai, efektyviausiai organizuotas, bet šiuo atveju, matyt, tikrai tobulinti yra ką ir dirbti prie to yra ką. Bet tai daro Vaiko teisių ir įvaikinimo tarnyba, tai nėra kontrolieriaus institucija, kontrolieriaus institucija prižiūri šią veiklą, kaip ir visas kitas sritis.
O jeigu kalbėtume apie tautinių mažumų klausimus, iš tikrųjų norėčiau atkreipti dėmesį, tai buvo Vyriausybės sprendimas. Europos Tarybos rinkimai, juose aš buvau laimėjusi konkursą, bet iš esmės tos pareigos yra baigtos. Su Tautinių mažumų departamentu bendravau.
PIRMININKAS. Labai ačiū gerbiamai pretendentei E. Žiobienei. Jūs atsakėte į visus klausimus. Prašom, galite grįžti į savo vietą. Dabar Seimas balsavimo nevykdys, pagal grafiką yra numatyti susitikimai frakcijose.
Dabar per šoninį mikrofoną gerbiamiems kolegoms tuoj suteiksiu žodį, tik noriu replikuoti, kad jau pusvalandžiu atsiliekame nuo numatytos darbotvarkės. Pasistenkime visi dirbti greitai, konstruktyviai, nes šiuos posėdžius taip pat stengėmės organizuoti, kad liktų tik svarbūs klausimai, kuo labiau suspausti. Pabandykime dirbti operatyviai. Gerbiama… (Balsai salėje) Taip, dar reikėtų numatyti komitetą. Žmogaus teisių komitetas yra numatytas. Svarstymo data – 7 diena. Ar tinka? Bendru sutarimu galime pritarti? Galime. Dėkui.
Dabar per šoninį mikrofoną gerbiama V. Aleknaitė-Abramikienė. Prašom.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Aš siūlau dar Socialinių reikalų ir darbo komitetą bent jau kaip papildomą. Noriu priminti vieną iš svarbiausių nerašytų konservatizmo principų, jis man yra labai brangus. Jeigu gali nekeisti – nekeisk. Šiuo atveju aš labai džiaugiuosi, kad mes turime tokį teikimą. Jeigu yra žmogus, visa siela atsidavęs savo darbui, sritis sudėtinga, žmogus profesionalus, išmano tą sritį, tai aš labai džiaugiuosi. Šis teikimas man yra gražus simbolis, kad ne viskas šiame pasaulyje yra prarandama. Todėl jūs turbūt nujaučiate, kaip aš balsuosiu. O iš ponios Editos ir mūsų visų aš tikiuosi bendradarbiavimo vardan to, kad būtų kuo daugiau realistinio žvilgsnio į tai, kas vyksta su mūsų vaikais, ir kad įstatymų įgyvendinimas būtų kiek įmanoma kokybiškesnis. Ačiū.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Manau, niekas neprieštaraus, kad Socialinių reikalų ir darbo komitetas galėtų kaip papildomas tai apsvarstyti.
Gerbiamas R. Šarknickas per šoninį mikrofoną. Prašom.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Dėkoju. Vaikų tema man visada yra svarbi, kaip turbūt ir kolegoms, ypač sudėtingas laikotarpis laukia vaikų, kai viskas atlaisvės. Vykstant dabar tokiems procesams, susijusiems ir su smurto protrūkiais šeimose, ir panašiai, dar tiesiog norėjosi gerbiamos Editos paklausinėti, bet kadangi pasakėte, kad jau vėluojame pusvalandžiu ir panašiai, tai gerbsiu jūsų prašymą. Ačiū. Sėkmės jums!
PIRMININKAS. Labai ačiū. Dėkui už jūsų replikas.
12.14 val.
Seimo nutarimo „Dėl Ingos Žilienės atleidimo iš Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininko pareigų“ projektas Nr. XIVP-149 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės 1-9 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Ingos Žilienės atleidimo iš Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininko pareigų“ projektas Nr. XIVP-149. Pranešėjas – Respublikos Prezidento vyriausiasis patarėjas J. Neverovičius. Prašom į tribūną.
J. NEVEROVIČ. Gerbiamas Seimo posėdžio pirmininke, gerbiami Seimo nariai, Lietuvos Respublikos Prezidentas, vadovaudamasis Konstitucija ir Energetikos įstatymu, teikia Seimui dekretą dėl Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininkės I. Žilienės atleidimo iš pareigų pasibaigus įstatyme numatytam kadencijos laikotarpiui. Respublikos Prezidento vardu norėčiau išreikšti padėką kadenciją baigusiai VERT pirmininkei I. Žilienei už pasiaukojantį darbą ir indėlį įgyvendinant struktūrines energetikos reguliavimo reformas.
VERT’o pirmininkės I. Žilienės vadovavimo laikotarpiu buvo užtikrintas pagrindinis tikslas – sistemos skaidrinimas, kolegialumo ir atsakomybės principų laikymasis VERT’ui priimant sprendimus. Taip pat pažymėtinas jos, kaip pirmininkės, indėlis į elektros rinkos liberalizavimą, strateginių projektų įgyvendinimą, Europos Sąjungos paramos jiems gavimą, elektros vartotojams palankesnio atsinaujinančios energijos paramos modelio įgyvendinimą.
Taigi apibendrinu: ateičiai paliekamas geras pagrindas toliau spręsti iššūkius, tokius kaip elektros iš nesaugių elektrinių blokavimas, savarankiškos elektros gamybos, žiedinės ekonomikos, inovacijų, privačių investicijų skatinimo klausimai.
Kviečiu pritarti Prezidento dekretui.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Jūsų nori paklausti Seimo nariai. Pirmas klausia gerbiamas E. Gentvilas. Prašom.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamas patarėjau, norėjau paklausti, ar I. Žilienė pati buvo apsisprendusi nebetęsti, nebedirbti, ar buvo su ja pasitarta ir pasiūlyta nebetęsti? Koks prezidentūros vaidmuo ir koks pačios I. Žilienės apsisprendimas buvo?
Kita klausimo dalis. Kiek prezidentūros sprendimui galėjo turėti įtakos I. Žilienės pozicija dėl metodikos tarp Latvijos, Lietuvos ir Estijos, dėl metodikos rengimo klausimo, dėl Astravo atominės elektrinės?
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už jūsų klausimą. Kalbant apie atrankos procedūrą, galiu pasakyti, kad ji buvo atvira ir kalbėjomės su visais kandidatais, kurie arba patys pasisiūlė, arba mes proaktyviai ieškojome, kalbėjome, prašėme rekomendacijų, įskaitant ir iš gerbiamų Seimo narių. Po tos diskusijos Prezidentas pasirinko teikti poną R. Pocių. Kaip ką tik paminėjau, Prezidentas labai dėkingas poniai I. Žilienei už jos indėlį. Tikrai negalima nepastebėti jos svaraus indėlio ypač į reguliatoriaus struktūrinę administracinę reformą.
Tačiau gyvenimas nestovi vietoje, atsiranda daug iššūkių, taip pat ir tie iššūkiai, kuriuos jūs paminėjote, juos reikia spręsti proaktyviai, nelaukti, kad gyvenime tie iššūkiai patys išsispręs. Kalbėdami apie tuos dalykus, taip pat bendraudami su teikiamu kandidatu matome, kad yra nemažai pasiūlymų ir proaktyvių veiksmų, kuriuos jis planuoja daryti.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia gerbiamas kolega A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamas patarėjau, išgirdau tik labai gerus žodžius apie gerbiamąją kandidatę, tiksliau, buvusią – ponią I. Žilienę. Nė vieno blogo žodžio. Prieš tai mes irgi svarstėme labai panašų klausimą, tai yra vaiko teisių kontrolieriaus poziciją. Sutinku su kolegės pasakymu, kad jeigu viskas gerai, tai galbūt nežaiskime su ugnimi ir neieškokime geresnio varianto. Bent kiek man teko girdėti ponią Ingą čia, Seime, atsakinėjančią į Seimo narių klausimus ir sprendžiančią problemas, tai jokių nebuvo…
Vis dėlto gal galėtumėte įvardinti nors vieną neigiamą dalyką ar blogąją pusę buvusios vadovės, kad ją reikia keisti, nes žodis „proaktyvus“ yra toks, žinote, po juo gali paslėpti viską. Proaktyvumas gali būti, vaizdžiai sakant, parodomasis, o ne darbinis. Gal galite įvardinti kokią nors nepasisekusią vadovės sritį, kad ją reikia keisti? Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Ačiū už jūsų klausimą. Tikrai galiu tik teigiamus dalykus sakyti apie ponią I. Žilienę. Labai viliuosi, kad ji ir toliau liks prie valstybės reikalų, jeigu atsiras tokių galimybių, neatmes galimybės toliau tęsti savo darbą su valstybės reikalais. Tačiau, kaip ir minėjau, turėjome atvirą atrankos procesą, kurio metu vertinome visų kandidatų viziją, požiūrį, idėjas, konkrečius sprendimus. Gyvenimas nestovi vietoje, turėtume žiūrėti, kaip aktyviai, proaktyviai įsitraukti tam, kad būtų sprendžiami tie iššūkiai.
Pono R. Pociaus pasiūlymas buvo geriausias iš visų, kuriuos matėme.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia gerbiama kolegė D. Šakalienė. Prašom.
D. ŠAKALIENĖ (LSDPF). Gerbiamas patarėjau, jūs jau trečią kartą iš esmės neatsakote į klausimą, kodėl poniai I. Žilienei vis dėlto nebuvo pasiūlyta likti antrą kadenciją. Ar jos net nebuvo klausta, nes minite, kad ji dirbo pasiaukojamai. Aš taip pat Nacionalinio saugumo ir gynybos komitete mačiau puikias jos kompetencijas, labai kokybišką darbą ir drąsą išsakyti tam tikrus nepatogius dalykus. Nors sakote, kad buvo atviras procesas, kalbamasi su visais kandidatais, kodėl su ja nebuvo kalbamasi, kodėl ji nebuvo laikoma viena iš kandidatų? Ir kartu – kuo skiriasi vizija dabar jūsų siūlomo kandidato nuo ponios I. Žilienės? Kokią pridėtinę vertę jis atneša? Kuo jis bus naudingesnis negu ponia I. Žilienė?
J. NEVEROVIČ. Ačiū už jūsų klausimą. Iš tiesų ponios I. Žilienės kadencija baigėsi jau prieš metus. Tai, kad papildomai dar metus gerbiamoji pirmininkė dirbo, yra išraiška to, kad iš tikrųjų klausimus sprendėme ir bendravome dėl to, kaip tuos visus klausimus spręsti ir darbingai, ir efektyviai. Tačiau kalbant apie ateitį, apie naujus iššūkius, apie poreikį ir tokius globalius dalykus taip pat vertinti, ne tik tuos kasdienius, tokius kaip inovacijos, klimato kaita, kalbant apie visumą iš tos diskusijos buvo pasirinktas ponas R. Pocius, kaip jo ta koncepcija ir požiūris geriausiai atitinka tuos būsimus darbus.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia gerbiamas kolega Ž. Pavilionis. Prašom.
Ž. PAVILIONIS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš irgi norėčiau prisidėti prie visų gerų žodžių, pasakytų apie ponią I. Žilienę. Man asmeniškai ji yra pavyzdys valstybės pareigūno, kuris atsilaiko politiniam spaudimui ir gina įstatymus ir principus, kurie yra svarbūs mums visiems, ir atitinkamus nacionalinius interesus.
Tiesiog klausimas gerbiamam Jaroslavui. Jeigu vis dėlto Seimas pritartų šiems jūsų siūlymams, kaip jūs manote, ar tas principingas požiūris bus išlaikytas naujo vadovo, ypač kovojant dėl tos naujos metodikos. Žinome, kad dar yra tam tikrų nesutarimų su mūsų kaimynais ir dar reikia įtvirtinti tai, ką pats Prezidentas pasiekė Viršūnių Taryboje dėl nepirkimo visos Europos Sąjungos mastu, bet tam, kad tai būtų pasiekta, būtina mūsų principinga laikysena visais lygiais. Kaip jūs manote, ar ta politika bus tęsiama?
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už jūsų klausimą. Iš tiesų esu įsitikinęs, kad taip ir įvyks. Tikiuosi, tuoj turėsime galimybę išgirsti ir tiesiogiai iš pono R. Pociaus apie jo požiūrį į šį iššūkį su Astravo elektra. Tada konkrečiai galėsime padiskutuoti.
Bet kas dėl Prezidento pozicijos, ji nesikeičia ir nesikeis. Kaip teisingai paminėjote, pirmą kartą pavyko įtvirtinti tą požiūrį Europos Vadovų Tarybos išvadose. Pavesta Komisijai svarstyti, nagrinėti scenarijus, kaip ta elektra Europos Sąjungos mastu galėtų būti stabdoma. Taigi čia dar viena parama Lietuvai ir Baltijos valstybėms stabdyti prekybą elektra iš nesaugių atominių projektų kaimynystėje.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Paskutinis klausia gerbiamas kolega R. Žemaitaitis. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (MSNG). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiamas Prezidento patarėjau, kažkaip man labai keistai čia dabar viskas išeina.
Prieš tai svarstėme klausimą, tiksliau, E. Žiobienės situaciją, net ir trečią kadenciją leidžiame dirbti. Nors aš pats esu už Editą ir tikrai aš pamenu tuos sunkius laikus, 2010, 2011, 2012 metus, ir kompetenciją.
Su I. Žiliene man teko dirbti, kai buvau Ekonomikos komitete, Ekonomikos komiteto pirmininku, praeitą kadenciją teko dirbti, ir aš nematau jokio argumento, dėl kurio ji negalėtų tęsti savo darbo. O kaip… Ar jūs nemanote, kad, pavyzdžiui, gali būti, kad valdančioji dauguma, konservatoriai, liberalai, kaip ir šiandien ryte nusivalė teisėjų nepaskyrimo klausimą į Konstituciją, lygiai taip pat gali pasielgti ir su jūsų dekretu, nes jus kaip prezidentūros instituciją jau trečią kartą pasiunčia ant trijų raidžių valdančioji dauguma. Šiandien dėl Konstitucijos, dėl D. Kreivio ir dėl Vyriausybės nutarimo. Ar neatsitiks taip, kad šiandien gerbiama I. Žilienė liks eiti savo pareigas? Ką tokiu atveju jūs darysite, jeigu liks I. Žilienė, jeigu Seimas nepritars ją atleisti?
Ir kitas yra variantas, ką aš dabar įžvelgiu. I. Žilienė dabar atleidžiama iš pareigų, D. Kreivys nesusitvarko su savo įmonėmis ir nevykdo Prezidento nurodymo dėl įmonės akcijų perleidimo, ar nebus taip, kad tą patį D. Kreivį I. Žilienė pakeis energetikos ministru? Kaip jūs galvojate, jeigu Seimas šiandien neatleis I. Žilienės, ką jūs darysite tada?
J. NEVEROVIČ. Ačiū už jūsų klausimą. Kiekvienas darome savo darbą geriausiai, kaip išmanome pagal savo profesionalumo lygį. Mes atlikome savo darbą, Prezidentas vertino pateiktų kandidatų kompetenciją, pasiruošimą dirbti, motyvaciją, idėjas ir pasirinko rekomenduoti Seimui paskirti poną R. Pocių. Tikimės, kad taip ir įvyks.
PIRMININKAS. Labai ačiū, jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar diskusija, dėl motyvų vienas – už, vienas – prieš. R. Žemaitaitis užsirašė kalbėti prieš. Prašau.
R. ŽEMAITAITIS (MSNG). Taip, gerbiamas pirmininke, aš iš tiesų esu prieš, kad pas mus valstybėje vyksta tokie procesai. Man gaila, kad Prezidentas kaip ir dar kartą per patarėjus bando formuoti kažkokią nuomonę, net nesugebėjo išeiti Prezidentas pats asmeniškai ir viešojoje erdvėje išaiškinti, kodėl yra tokie jo sprendimai. Panaši situacija buvo ir su valstybės kontrolieriumi, kai atleido A. Dulkį, sakė, kad A. Dulkys labai geras, šaunuolis, bet jis niekam netinkamas. O kai A. Dulkys buvo teikiamas į sveikatos apsaugos ministrus, Prezidentas gavo paskirti. Lygiai taip pat atsitiko ir su K. Navicku. Kai K. Navickas, sakė, niekam tinkamas būti aplinkos ministru ir čia buvo rengiama interpeliacija tų pačių konservatorių, per sekmadienio votyvos mišias tų pačių konservatorių jam pasiūloma tapti ministru. Aš tikrai nepritariu, kad valstybėje šitaip elgiamasi, kad iš tikrųjų atsakingi pareigūnai, kurie turi teikti savo atstovus, nepateikia dviejų kandidatūrų. Jums leidžia, norėčiau pabrėžti, šiandien galiojantys teisės aktai leidžia tiek Prezidentui, tiek Seimo Pirmininkui ir kitoms institucijoms pateikti du ar tris kandidatus ir Seimas galėtų iš tų dviejų ar trijų kandidatų rinktis. Vien todėl, kad šiandien šitaip elgiamasi su žmogumi, kuris yra aukštos kompetencijos, aš tikrai siūlau nepritarti ir kolegoms Seimo nariams balsuoti prieš. Nebent jums išlaužys rankas ir jūsų partijų lyderiai lieps balsuoti kitaip. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, dėl motyvų už niekas neužsirašė kalbėti. Aš tikrai nenoriu niekam išlaužyti rankų, tačiau pasiūlysiu kaip visada, kadangi mes turime tris stadijas, yra pateikimas, yra svarstymas ir priėmimas, jeigu jūs reikalausite balsuoti pirmose stadijose, tai mes tada turėsime viską kelti į balsavimo valandą, kaip numatyta darbotvarkėje. Bet galbūt mes galėtume pereiti pateikimo ir svarstymo stadijas, jeigu bendru sutarimu pritartume. Ar galėtume bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Negalėtume. Gerai. Tada balsavimas bus, kaip ir numatyta darbotvarkėje. Ačiū jums ir už tai.
12.28 val.
Seimo nutarimo „Dėl Renato Pociaus skyrimo Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininku“ projektas Nr. XIVP-150 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-10 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Renato Pociaus skyrimo Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininku“ projektas Nr. XIVP-150. Pranešėjas – Respublikos Prezidento vyriausiasis patarėjas J. Neverovičius. Prašau į tribūną. (Balsai salėje)
Gerbiami kolegos, nukėlėte balsavimą. Dabar nediskutuokime tarpusavyje, o iš eilės per šoninį mikrofoną dėl vedimo tvarkos suteiksiu žodį. Gerbiamas A. Sysas. Prašom kalbėti.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiami kolegos, na, nedarykime tų pačių klaidų, kurias ne kartą jau Seimas darė. Mes turime užbaigti vieną procedūrą, galbūt mes neatleisime ponios Ingos, o pateikiama kita kandidatūra. Mes negalime alternatyviai balsuoti už kandidatūras, tokios procedūros Statute nėra. Mes turime pereiti ir svarstymo, ir priėmimo stadijas ir tik tada pateikti kitą kandidatūrą. Na, gali būti nepatogu prieš…
PIRMININKAS. Dėkui. Gerbiamas R. Žemaitaitis per šoninį mikrofoną.
R. ŽEMAITAITIS (MSNG). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Sekretoriatas jums turi sufleruoti, jau yra Konstitucinio Teismo sprendimas dėl S. Rudėnaitės skyrimo į Aukščiausiojo Teismo pirmininkus. Kai atleidžiamas žmogus iš vienų pareigų, skiriamas į kitas ir šiuo atveju nepaskiriamas, jums yra aiškiai, jau imperatyviai Konstitucinio Teismo suformuota praktika, kad šito dalyko jūs negalite. Pabaikime atleidimo procedūrą ir tada galėsime imtis pateikimo procedūros. Tokiu atveju ketvirtadienį tegu prezidentūros atstovai ateina su pateikimu, jeigu šiandien pasibaigs procedūra, ir daugiau posėdyje šito klausimo nebesvarstykime.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, iš tikrųjų argumentai yra rimti. Jeigu mes nepabaigsime atleidimo procedūros, pradėti naują skyrimo procedūrą yra keblu. Nukelkime galbūt šį klausimą į kitą posėdį, o apsispręsime balsuodami 12 val. 50 min. Kadangi mes vėluojame pagal darbotvarkę, matyt, balsavimas irgi bus šiek tiek vėliau, tada ir spręsime toliau.
Gerbiamas E. Gentvilas – per šoninį mikrofoną.
E. GENTVILAS (LSF). Taip, atsistojau prie šio šoninio mikrofono, kuris ne pagal Statutą pastatytas. Jis dabar yra priekinis mikrofonas, nors Statutas vadina šoniniu mikrofonu. Jūs pasiūlėte nukelti klausimą į popietinį posėdį. Aš noriu pasakyti, kad tai turi būti Seimo apsisprendimas arba bent vienos frakcijos reikalavimas, o ne posėdžio pirmininko sprendimas nukelti. Aš neprieštarauju jūsų siūlymui, bet reikia, kad Seimas priimtų tą sprendimą.
PIRMININKAS. Kaip posėdžio pirmininkas aš galiu padaryti klausimo pertrauką ir tęsti pateikimą popietinėje mūsų darbotvarkėje. Gal nebetęskime diskusijų. Logika yra išsakyta, jinai iš tikrųjų yra normali. Kaip mes turime informacijos, gerbiamas pranešėjas galės ateiti į popietinį posėdį ir mums pateikti šį klausimą. Taigi taktiškai mes problemos neturėsime.
12.31 val.
Seimo nutarimo „Dėl Mato Taparausko skyrimo Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos nariu“ projektas Nr. XIVP-134 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-11 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Mato Taparausko skyrimo Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos nariu“ projektas Nr. XIVP-134. Pranešėjas – J. Neverovičius, Respublikos Prezidento vyriausiasis patarėjas. Prašau dar kartą į tribūną.
J. NEVEROVIČ. Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiami Seimo nariai, aš gal priminsiu, kad Valstybinė energetikos reguliavimo taryba yra nepriklausoma nacionalinė reguliavimo institucija, reguliuojanti energetikos srityje veikiančių ūkio subjektų veiklą ir atliekanti valstybinę energetikos sektoriaus priežiūrą atsinaujinančios energetikos, gamtinių dujų, elektros energetikos, šilumos energetikos, geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo bei kitose srityse. Taryba taip pat saugo vartotojų teises, teisėtus interesus, stebi reguliuojamo ūkio subjektų sąnaudų skaidrumą ir kainų pagrįstumą, siekia didinti jų veiklos efektyvumą taikant skatinamąsias ekonominio reguliavimo priemones.
Prezidentas teikia kandidatą į Valstybinės energetikos reguliavimo tarybą, į narius poną M. Taparauską. Per savo veiklos sritis taryba reikšmingai prisideda, Prezidento vertinimu, gali ir dar labiau prisidėti prie Lietuvos energetikos sektoriaus transformacijos, atitinkančios žaliojo kurso, žiedinės ekonomikos ir inovacijų skatinimo kryptis. Šiuo atveju svarbu skirti papildomą dėmesį ir sudaryti sąlygas didinti reguliuojamų sektorių efektyvumą, konkurencingumą, skatinti rinkos dalyvius diegti inovatyvius taupančius ir žalumą skatinančius sprendimus, jei norime pasiekti ambicingų atsinaujinančios energetikos plėtros ir CO2 išmetimo mažinimo tikslų. Papildomo dėmesio reikalauja ir atliekų sektoriaus reguliavimas, kurio atitinkami įstatymų projektai jau svarstomi ir netrukus gali būti priimti Seime.
Tikime, kad Respublikos Prezidento siūlomas kandidatas M. Taparauskas puikiai atlieps šiuos lūkesčius ir, prisidėdamas prie jau esančių tarybos narių, kartu imsis šių iššūkių. M. Taparauskas yra sukaupęs tinkamą patirtį šešerius metus dirbdamas Valstybinėje energetikos reguliavimo taryboje ir vadovaudamas Šilumos gamintojų ir konkurencijos skyriui, taip pat dirbdamas tarptautinėje konsultacinėje kompanijoje, kuri specializuojasi infrastruktūriniuose sektoriuose teikiant verslo konsultacijas, susijusias su kainodara, reguliavimu, aplinkosauga bei investicijomis ir jų finansavimu.
Gerbiami Seimo nariai, Respublikos Prezidento vardu prašau palaikyti teikiamą M. Taparausko kandidatūrą į VERT.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. M. Majauskas – pirmasis. Prašau.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Aš iš tikrųjų norėčiau kandidato paklausti.
PIRMININKAS. Tokia galimybė nenumatyta. Klauskite Prezidento patarėjo, galbūt galės prisijungti ir kandidatas, leidus pranešėjui. Formuluokite savo klausimą, išspręsime, kas atsako.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Aš norėčiau sužinoti aiškią, nedviprasmišką poziciją abiejų kandidatų dėl „Ignitis“ stebėtojų tarybos sprendimo premijuoti vadovus įmonės akcijomis, taip sukuriant paskatą didinti įmonės vertę, galimai neatsižvelgiant į platesnį visuomenės interesą užtikrinti, kad paslauga būtų teikiama už mažiausią įmanomą kainą, užtikrinant nepertraukiamą jos tiekimą. Man atrodo, būtų labai svarbu išgirsti kandidatų, abiejų kandidatų, poziciją ir tai padėtų priimti sprendimą dėl balsavimo.
PIRMININKAS. Tik užbėgsiu už akių: pirmas dalykas, mes dabar svarstome kandidato M. Taparausko skyrimą, tai klausimas dabar buvo dėl jo. Ar gerbiamas pranešėjas norėtų, kad gerbiamas kandidatas prisijungtų? Mes galime įjungti mikrofoną, jeigu jūs sutinkate atsakyti, jūs neprivalote, bet galite atsakyti. Paspauskite ir naudokitės mikrofonu.
M. TAPARAUSKAS. Labai dėkui už klausimą. Šiandien tikrai yra aktualus klausimas, turime beprecedentį sprendimą Lietuvoje ir tai tikrai yra viena iš reguliuojamų įmonių rizikų, kurią reguliuotojas privalo suvaldyti ir nukreipti bei apsaugoti vartotojus nuo šios rizikos galimų žalų. Turime suprasti, kad valstybinis kapitalas, arba valstybinės įmonės, vis dėlto turi veikti valstybės labui ir žmonių labui, todėl būtent tokios paskatos sukūrimas, kai įmonės akcijos yra naudojamos kaip darbo užmokestis, skatinantis įmonės vadovus kurti galbūt ne visais atvejais efektyvią pridėtinę įmonės vertę, turi būti suvaldomas ir tokių precedentinių sprendimų arba tokios žalos vartotojams būti neturėtų.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Ar gerbiamas pranešėjas norės ką nors pridurti, ar pereiname prie kitų klausimų?
J. NEVEROVIČ. Aš gal tikrai papildysiu, gerbiamas pirmininke.
PIRMININKAS. Prašom.
J. NEVEROVIČ. Taip pat svarbu nepamesti iš akių Lietuvos Respublikos energetikos sektoriaus strateginių tikslų, kur „Ignitis“ taip pat turi labai svarbią misiją, ypač įtvirtinant elektros gamybą mūsų valstybėje, kad jos būtų kuo daugiau. Taip pat, kalbant apie tikslus ir vadovų premijavimą, tie dalykai turėtų būti įvertinti ir atitinkamai suformuluoti.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Klausia gerbiamas kolega K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (MSNG). Gerbiamas pranešėjau, mes dar vienaip ar kitaip dirbame pagal seną logiką, pagal seną struktūrą, turiu omeny tai, kad mes laikome gana didelį skaičių žmonių, kurie analizuoja, apibendrina ir daro išvadas. Dabartinis amžius – skaitmeninimo amžius ir natūralu, kad dabartinių skaitmeninių technologijų naudojimas įgalintų daug racionaliau tvarkyti šią rinką ir viską, kas su ja susiję.
Kokia jūsų nuomonė būtų tuo klausimu? Mes iš tikrųjų turime daug darbo sąnaudų, palyginti nedaug efekto, mūsų energetikos kainos žmonėms yra vienos žemiausių, tačiau bendrovėms, kurios vykdo veiklą, kurios dalyvauja pasaulinėje ir Europos konkurencijoje, tos kainos, kaštai yra dideli. Skaitmeninių technologijų panaudojimas, ne vien tiktai biržos elementų arba sujungus su biržos elementais, jūsų nuomone, ką galėtų pakeisti ir kaip tai reikėtų daryti? Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už jūsų įdomų ir svarbų klausimą. Iš tiesų vienas iš motyvų, kodėl Prezidentas nusprendė siūlyti M. Taparauską į VERT narius, ir buvo, kad jo vizijos… na, svarbus elementas yra didelių duomenų (Big Data), duomenų atvirumo principų pritaikymas reguliavime. Akivaizdu, kad tam tikroms mūsų energetikos šakoms jau senokai reikia šviežesnio požiūrio, ypač kalbant apie šilumos ūkį, kai dažnai VERT yra tapusi finansų departamentu visų šilumos įmonių. Taip neturėtų būti. Aš gal paprašyčiau, gerbiamas pirmininke, jeigu galima, pono M. Taparausko komentaro, kad jisai savo idėjas taip pat ir pagarsintų.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Labai trumpai. Įjungiame mikrofoną. Prašom. Gerbiamas M. Taparauskas.
M. TAPARAUSKAS. Dėkui. Iš tikrųjų labai teisinga įžvalga dėl duomenų skaitmenizavimo, nes VERTʼas, kaip reguliuojanti institucija, šiandien valdo ir renka labai didelius duomenų informacinius srautus, kurių apdorojimui bei analizei šiandien vien žmogiškųjų išteklių nepakanka. Todėl išmaniųjų technologijų, vadinamojo dirbtinio intelekto sprendimų, duomenų skaitmenizavimo sprendimai šiandien yra būtini vien tam, kad būtų, vienas dalykas, efektyvesnė pati reguliuotojo veikla, kitas dalykas, iš efektyviai surengtų ir apdorotų duomenų visumos galima priimti tinkamus sprendimus bei gauti tinkamas įžvalgas apie esamą situaciją.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Kitas klausia gerbiamas R. Žemaitaitis. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (MSNG). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiamas pranešėjau, aš vis tiek grįžtu prie to paties klausimo. Atrodo, dar prieš tampant Prezidentu, G. Nausėda labai aiškiai sakė, kad bus dialogas, diskusija visais klausimais. Gal galite man paaiškinti arba papasakoti, kiek kandidatų jūs atrinkote? Kiek buvo be Mato? Du, trys, penki, šeši? Kokia buvo stiprioji pusė, kodėl jūs pasirinkote Matą? Ar negalvojate jau pradėti rekomenduoti Prezidentui, jeigu ten išdrįstate jūs, patarėjai, pasakyti, kad gal reikėtų vis dėlto į Seimą atnešti du, tris kandidatus? Kaip žinote, jūs tik rekomenduojate mums, o mes, Seimas, priimame sprendimą. Čia kaip pagal Valstybės tarnybos įstatymą, administracijos direktorius arba tiesioginis vadovas pasirašo, ką priimti į darbą. Lygiai taip pat ir Seimas. Įvardinkite, keli kandidatai buvo ir kokie buvo prioritetai, dėl ko pasirinktas pats Matas?
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už jūsų klausimą. Turbūt nepameluosiu, jeigu pasakysiu, kad apie 20 kandidatų svarstėme į šitą poziciją, dalis iš jų patys nesutiko eiti į valstybės tarnybą, kita dalis, sakykime taip, pateikė skirtingas vizijas su įvairiomis idėjomis, buvo skirtingų biografijų, skirtingų patirčių žmonių. Be abejo, žmonės daugiau ar mažiau susiję su energetikos sektoriumi. Iš tų visų pokalbių ir vertinimo Prezidentas pasirinko poną M. Taparauską būtent dėl jo patirties, dėl jo gebėjimų, dėl jo vizijos. Kaip ir pristatyme bandžiau atkreipti dėmesį, ypač kalbant apie inovacijas, ypač kalbant apie šilumos ūkio poreikį, na, ieškoti sprendimų, kurie atlieptų klimato kaitos stabdymo poreikį. Tais klausimais tikrai labai daug įdomių idėjų ir konkrečių pasiūlymų, kurie galėtų ateiti iš pono M. Taparausko.
PIRMININKAS. Labai ačiū, gerbiamas pranešėjau, jūs atsakėte į visus klausimus. Galite užimti savo vietą. Dėkui. Už kalba gerbiamas Z. Balčytis. Prašom.
Z. BALČYTIS (MSNG). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiami kolegos, manau, kad ši institucija vaidina didžiulį vaidmenį. Ji yra labai svarbi ne tik Lietuvoje, bet ir Europos Sąjungoje. Jos būstinė yra Austrijoje. Mes dar tais laikais, kai buvau Europos Parlamente, labai atidžiai nagrinėjome visišką disbalansą Europos Sąjungoje dėl energetinių resursų ir apsirūpinimo. Todėl aš pasisakau už. Ne todėl, kad asmeniškai pažįstu, bet aš esu suinteresuotas, kad ši institucija kuo greičiau būtų sukomplektuota ir mes ateityje kartu su Ateities komitetu galėtume svarstyti jau strateginius klausimus, susijusius ir su mūsų energetine perspektyva. Ačiū.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Nematau norinčių kalbėti prieš. Ar galėtume pritarti bendru sutarimu po pateikimo? Labai jums ačiū. Po pateikimo pritarta bendru sutarimu. Dabar yra siūlomi komitetai. Ekonomikos komitetas – kaip pagrindinis. Siūloma svarstyti sausio 7 dieną. Ar galime bendru sutarimu tam pritarti? Pritarta. Labai ačiū.
12.44 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2017 m. birželio 8 d. nutarimo Nr. XIII-433 „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos narių paskyrimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-67 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės 1-12 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2017 m. birželio 8 d. nutarimo Nr. XIII-433 „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos narių paskyrimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIVP-67.
Pranešėjas – gerbiamas A. Matulas. Prašom į tribūną.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiami kolegos, Seimo Sveikatos reikalų komitetas teikia ką tik pirmininko perskaitytą nutarimo projektą (taupydamas laiką neskaitysiu iš naujo) ir siūlo į Nacionalinę sveikatos tarybą vietoj atsistatydinusio Š. Narbuto, buvusio Pagalbos onkologiniams ligoniams asociacijos prezidento, I. Juodienę, Lietuvos asociacijos „Gyvastis“ tarybos narę, Kauno krašto nefrologinių ligonių draugijos „Kauno gyvastis“ pirmininkę. Prašau pritarti bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Labai ačiū gerbiamam pranešėjui. Jūsų nori paklausti gerbiamas S. Tumėnas. Prašom.
S. TUMĖNAS (LVŽSF). Gerbiamasis pranešėjau, ką tik įstrigo I. Žilienės atleidimo procedūra. Čia yra viskas atviriau. Pasakėte, kad vietoj atsistatydinusio Š. Narbuto nare tampa I. Juodienė. Ar iš tikrųjų savo noru atsistatydino, ar čia susiję su tomis prieš keletą mėnesių įvykusiomis istorijomis? Vienas dalykas.
Antras. Jūs patyręs sveikatos srities žinovas. Ar, jūsų nuomone, Nacionalinė sveikatos taryba yra pakankamai veikli, veiksni ir ar pakanka jų konkrečių darbų?
Ir trečia. Jeigu patvirtinsime, norėčiau, kad pataisytumėte, tarybos narys R. Bubnys – jau nebe ta institucija: ne Šiaulių universitetas, o Vilniaus universiteto Šiaulių akademija. Ačiū.
A. MATULAS (TS-LKDF). Ačiū jums. Išties manau, kad susiję su tais įvykiais, kurie buvo pavasarį, nes kolega Š. Narbutas atsistatydino iš Pagalbos onkologiniams ligoniams asociacijos prezidento pareigų. O Nacionalinėje sveikatos taryboje ši kvota buvo pacientų organizacijos. Sveikatos reikalų komitetas gavo du pasiūlymus iš dviejų pacientų organizacijų ir balsavo alternatyviai. Daugumos balsais nutarta, kad siūlysime parlamentui patvirtinti į Nacionalinę sveikatos tarybą kaip pacientų organizacijos atstovę I. Juodienę.
Be abejo, aš nesu patenkintas Nacionalinės sveikatos tarybos veikla, galiu palyginti, kaip veikė anksčiau, ankstesnės sudėties Nacionalinė sveikatos taryba. Šios sudėties Nacionalinės sveikatos tarybos veikla yra labai blanki. Tie, kurie dirbote anksčiau, jūs matėte. Todėl pasižadu, kad bandysime diskutuoti, aiškintis ir siūlyti sprendimus, kaip Nacionalinės sveikatos tarybos veiklą suaktyvinti, padaryti ją efektyvesnę arba spręsti, ar ji išvis tokia yra reikalinga, nes šiuo metu iš esmės ji stovi daugiau nuošaly sveikatos politikos ir kaip institucija, kuri privalo patarinėti parlamentui, ji savo funkcijas vykdo, galima sakyti, blogai.
Bandysime pateikti pasiūlymą dėl nutarimo projekto dėl jūsų trečios pastabos. Ačiū.
PIRMININKAS. Labai ačiū, gerbiamas pranešėjau. Motyvai už – J. Sejonienė. Prašom. Gerbiama Jurgita, gerbiama Jurgita Sejoniene, jums mikrofonas įjungtas, galite kalbėti už dėl motyvų po teikimo. Prašom.
J. SEJONIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš manau, kad pandemija išryškino labai daug sveikatos priežiūros sistemos ir visuomenės sveikatos trūkumų. Šiuo metu yra ypatingas poreikis kokybiškos viešosios komunikacijos. Kadangi, matyt, jos nepakanka, yra labiau girdimas antivakserių, sąmokslo teorijų kūrėjų balsas ir didėja jų įtaka, deja, visuomenei, manau, taryba šiuo metu tikrai turėtų labai didelę užduotį.
Manau, kad neužtenka vieno kasmetinio pranešimo, ataskaitos. Turėtų būti realiai girdimos visuomenėje kompetentingos analizės, įžvalgos, siūlymai dėl esamos situacijos, ką reikėtų keisti ir kaip elgtis ateityje. Neabejotina, ir be pandemijos yra sveikatos priežiūros problemų, man atrodo, jos kaupiasi.
Siūlau patvirtinti siūlomą tarybos sudėtį su didele viltimi ir linkėjimu, kad iš tikrųjų jos darbas taptų kur kas matomesnis ir kur kas reikšmingesnis Lietuvai. Ačiū.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Gerbiami kolegos, ar galėtume bendru sutarimu pritarti po pateikimo šiam klausimui? Labai ačiū.
Siūlomi komitetai. Pagrindinis – Sveikatos reikalų komitetas. Siūloma svarstyti sausio 7 dieną. Ar galime pritarti? Pritarta. Labai ačiū.
Gerbiami kolegos, norėjau pasitarti. Šiek tiek dėmesio. Matau, kad gausiai sugrįžome į salę. Dabar lygiai 12 val. 50 min., kai buvo numatytas balsavimas dėl visų projektų, dėl kurių reikia balsuoti. Ar galėtume bendru sutarimu pritarti darbotvarkės pakeitimui, kad rezoliucijos „Dėl strateginės Lietuvos Respublikos ir Jungtinių Amerikos Valstijų partnerystės įtvirtinimo“ projektą mes nukeltume į popietinio posėdžio pradžią, nes su pranešėju sutarta, taip tinka. Jeigu mes galėtume, tai tada galėtume vykdyti balsavimus. (Balsai salėje) Ne, į šios dienos popietinės darbotvarkės pradžią. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Dėkui.
Tada grįžtame prie mūsų darbotvarkės ir balsuosime dėl visų projektų, dėl kurių liko balsuoti.
12.51 val.
Alternatyviųjų degalų įstatymo projektas Nr. XIIIP-5137(2)ES, Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo Nr. XI-1375 2, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 12, 32, 35, 37, 51 straipsnių pakeitimo ir 8, 36, 39 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIIP-5138(2), Gamtinių dujų įstatymo Nr. VIII-1973 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-5139(2) (svarstymo tęsinys)
Taigi darbotvarkės 1-2.1 klausimas – Alternatyviųjų degalų įstatymo projektas Nr. XIIIP-5137. Svarstymas. Balsuojame po svarstymo. Kas pritariate, balsuojate už.
Užsiregistravo 110, balsavo 110: už – 82, prieš – 2, susilaikė 26. Taigi po svarstymo yra pritarta.
Gerbiami kolegos, ar galėtume lydimiesiems, tai yra Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo projektui ir Gamtinių dujų įstatymo projektui, pritarti bendru sutarimu? Dėkui, pritarta visam paketui.
12.52 val.
Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47 ir 49 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-4942(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 1-3.1 klausimas – Teritorijų planavimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-4942(2). Svarstymas. Balsuojame po svarstymo.
Užsiregistravo 113, balsavo 111: už – 104, prieš – 2, susilaikė 5. Taigi po svarstymo pritarta.
12.53 val.
Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo Nr. XII-459 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-4943(2) (svarstymo tęsinys)
Gerbiami kolegos, ar galėtume lydimajam klausimui – Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymui pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Siūlote balsuoti. Balsuojame. Balsuojame dėl lydimojo Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo projekto Nr. XIIIP-4943. Vyksta balsavimas.
Užsiregistravo 119, balsavo 118: už – 111, prieš – 1, susilaikė 6. Taigi po svarstymo pritarta taip pat.
12.54 val.
Civilinio kodekso 6.751 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-5129(2)ES (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 1-4 klausimas – Civilinio kodekso straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-5129. Balsuojame po svarstymo. Vyksta balsavimas dėl Civilinio kodekso pakeitimo po svarstymo.
Užsiregistravo 120, balsavo 120: už – 108, prieš – 1, susilaikė 11. Taigi po svarstymo pritarta.
12.55 val.
Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 2, 3, 4, 8, 81, 9, 10, 101, 104, 12, 13, 14, 15, 16, 21, 211, 214, 217, 23 straipsnių, Įstatymo priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo ketvirtuoju2 skirsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-5122(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 1-5 klausimas – Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-5122. Svarstymas. Balsuojame po svarstymo.
Užsiregistravo 123, balsavo 123: už – 114, prieš – 1, susilaikė 8. Taigi po svarstymo pritarta.
12.56 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo Nr. IX-1675 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-153 (pateikimo tęsinys)
Darbotvarkės 1-6 klausimas – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-153. Pateikimas. Ar galėtume po pateikimo galbūt bendru sutarimu pritarti? Galime. Pritarta po pateikimo bendru sutarimu. Ačiū. Komitetas. Prašau, gerbiamas komiteto pirmininke, per šoninį mikrofoną.
M. LINGĖ (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Tiesiog čia ne komiteto vardu, o frakcijos vardu prašome dėl šito įstatymo skubos tvarkos, nes tai yra tiesiog lydimasis įstatymo, kurį mes esame priėmę, – Užimtumo įstatymo. Tam, kad taikant nekiltų problemų jau prasidėjusiais metais, būtų gerai jį apsvarstyti šioje sesijoje.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Ar galime bendru sutarimu pritarti skubos tvarkai? (Balsai salėje) Galime. Siūlote balsuoti? Gerai, balsuojame dėl skubos suteikimo šiam klausimui. Balsuojame.
Užsiregistravo 123, balsavo 123: už – 111, prieš – 3, susilaikė 9. Taigi skubos tvarkai pritarta. Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Svarstymo data numatyta sausio 7 diena.
12.57 val.
Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo Nr. I-532 59 ir 65 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-147 (pateikimo tęsinys)
Darbotvarkės 1-7 klausimas – Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-147. Po pateikimo gal galėtume bendru sutarimu? Siūlote balsuoti. Gerai, balsuojame po pateikimo.
Užsiregistravo 122, balsavo 122: už – 104, prieš – 1, susilaikė 17. Taigi po pateikimo yra pritarta. Pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti taip pat… Skubos nesiūlo. Data galima ir sausio 12 diena. Tinka komitetui? Gerai, tinka. Labai ačiū.
12.59 val.
Seimo nutarimo „Dėl Ingos Žilienės atleidimo iš Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininko pareigų“ projektas Nr. XIVP-149 (pateikimo tęsinys)
Kitas darbotvarkės 1-9 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Ingos Žilienės atleidimo iš Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininko pareigų“ projektas Nr. XIVP-149. Balsuojame po pateikimo. (Balsai salėje) Gerbiami kolegos, dėl E. Žiobienės balsuoti nereikia. Susitinka frakcijos. Dabar yra kitas klausimas dėl I. Žilienės atleidimo. Balsuojame po pateikimo dėl I. Žilienės atleidimo iš Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininko pareigų. Balsavimas po pateikimo. Prašau balsuoti.
Užsiregistravo 124, balsavo 123: už – 60, prieš – 11, susilaikė 52. Taigi nepritarta po pateikimo. Grąžiname iniciatoriams tobulinti bendru sutarimu? (Šurmulys salėje)
Per šoninį mikrofoną gerbiamas R. Žemaitaitis. Prašau.
R. ŽEMAITAITIS (MSNG). Čia yra dar viena pamoka jums, gerbiama valdančioji dauguma, nesielkite taip, kaip prieš tai ketverius metus elgėsi valstiečiai, makabriškai stumdami šituos dalykus. Pasitarkite ir suderinkite su visais. O dabar negalite nei tobulinti, nei nieko, procedūra yra baigta ir Prezidentas turės pateikti kitą. Taip, kaip jūs ryte padarėte su trimis Konstitucinio Teismo teisėjais. Dainiau, patys kalti, ryte patys prisidirbote.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Pagal Statutą procedūra yra tokia, grąžiname šį teikimą iniciatoriams tobulinti. (Balsai salėje) Ir tada, perspėju, kad dėl gerbiamo… (Balsai salėje) Gerbiami kolegos, prašau nešaukti iš vietų. Seimas apsisprendė, įvyko balsavimas. Darbas vyksta toliau. Koks sprendimas padarytas, toks padarytas. Tada dėl gerbiamo R. Pociaus skyrimo mes klausimo negalime svarstyti, teisingai.
Taigi pereiname prie 1-11 klausimo – Seimo nutarimo „Dėl Mato Taparausko skyrimo Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos nariu“ projektas Nr. XIVP-134. Tai čia, man atrodo, pritarėme bendru sutarimu po pateikimo.
Tada 1-12 klausimas. Taip pat pritarėme bendru sutarimu. Taigi visi balsavimai yra atlikti ir posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; LF – Laisvės frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija.