LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

Socialinių reikalų ir darbo komitetas

Papildomo komiteto IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO NUTARIMO „DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS PROGRAMOS“
PROJEKTO NR.XVP-46

2024-12-11 Nr. 103-P-42(3)

Vilnius

1. Komiteto posėdyje dalyvavo: Linas Kukuraitis – komiteto pirmininkas, Laura Asadauskaitė-Zadneprovskienė, Aidas Gedvilas, Paulė Kuzmickienė, Eimantas Kirkutis, Daiva Petkevičienė, Darius Razmislevičius, Edita Rudelienė, Modesta Petrauskaitė, Daiva Ulbinaitė, Arūnas Valinskas, Jūratė Zailskienė; komiteto biuras: vedėja Ieva Kuodienė, patarėjos Dalia Aleksejūnienė, Evelina Bulotaitė, Diana Jonėnienė, Asta Kazlauskienė, padėjėja Renata Liekienė; kviestieji asmenys: Vaida Budzevičienė – Respublikos Prezidento patarėja, Inga Ruginienė – paskirtoji socialinės apsaugos ir darbo ministrė.

2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2024-12-05	Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas. 1. Projekto pavadinime, preambulėje ir 1 straipsnyje nurodytinas tikslus programos, kuriai pritariama Seimo nutarimu, pavadinimas (toks pat, koks nurodytas projekto priedo pavadinime), t. y. prieš žodžius „Lietuvos Respublikos Vyriausybės“ įrašytinas žodis „Devynioliktosios“.	Pritarti.
2.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2024-12-05	2. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad Teisėkūros pagrindų įstatymo 20 straipsnio 5 dalyje (tiek, kiek ji apima Seimo priimamus teisės taikymo aktus) eksplicitiškai nustatyta kitokia bendra nenorminių Seimo nutarimų įsigaliojimo taisyklė nei nustatytoji Konstitucijos 70 straipsnio 2 dalyje, todėl, siekiant užkirsti kelią galimoms abejonėms dėl Seimo nutarimo, kurio projektas teikiamas, atitikties Konstitucijai pagal įsigaliojimo tvarką, projektą reikėtų papildyti 2 straipsniu: „Nustatyti, kad šis nutarimas įsigalioja nuo jo oficialaus paskelbimo.“ Nors pagal Teisėkūros pagrindų įstatymo 20 straipsnio 5 dalį tokio Seimo nutarimo įsigaliojimo laiko nustatymas būtų perteklinis, tai neprieštarautų joje nustatytai įsigaliojimo tvarkai ir kartu derėtų su iš Konstitucijos 70 straipsnio 2 dalies kylančiais reikalavimais.	Pritarti.
3.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2024-12-05	3. Projektas taisytinas vadovaujantis teisingumo ministro 2013 m. gruodžio 23 d. įsakymu Nr. 1R-298 patvirtintomis Teisės aktų projektų rengimo rekomendacijomis. 3.1. Projekto preambulėje teikiant nuorodą į Konstitucijos 92 straipsnio penktąją dalį ji turėtų būti rašoma žodžiu įvardžiuotine skaitvardžio forma (86 punktas). 3.2. Projekto priedo (programos, kuriai pritariama Seimo nutarimu) skyrių skirsniai turėtų būti rašomi žodžiais išreikštais skaitmenimis įvardžiuotine forma didžiosiomis paryškintomis raidėmis, o poskirsnių pavadinimai – eilutės centre (43 punktas). 3.3. Pirmą kartą tekste minimi teisės aktų (pvz., direktyvų, reglamentų), tarptautinių organizacijų ir pan. pavadinimai negali būti trumpinami (116 punktas). 3.4. Tikslintinas projekto priedo (programos, kuriai pritariama Seimo nutarimu) 373 punkte minimo Valstybinės kalbos įstatymo pavadinimas.	Pritarti.

3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Všį Lietuvos laisvosios rinkos institutas 2024-12-06	Lietuvos laisvosios rinkos institutas parengė siūlymus XIX-osios Vyriausybės programos projektui ir jos įgyvendinimo planui. Tikimės, kad šie pasiūlymai padės tobulinti Vyriausybės programos projektą ir atliepti esminius laikmečio iššūkius – poreikį užtikrinti valstybės saugumą stiprinant gerovės augimo pagrindą – šalies ūkio konkurencingumą. Sveikiname Vyriausybės programos projekte pirmąja veiklos kryptimi išskirtą siekį auginti Lietuvos ekonomiką, vietos investicijas ir darbo vietų kūrimą. Minimas valstybės institucijų ir visuomenės dialogo stiprinimas bei skubos vengimas priimant įstatymus, kurių kokybės gerinimas didins tarpusavio pasitikėjimą ir pagarbą. Sveikintinas ketinimas mažinti teisinio reguliavimo bei administracinę naštą investuotojams ir įkurti biurokratijos mažinimo komisiją. Atsižvelgdami į strateginius šalies ir Vyriausybė prioritetus, teikiame siūlymus papildyti Vyriausybės veikimo principus bei programą pagal septynias prioritetines kryptis: Gerovės kūrimo nestabdanti reguliacinė aplinka Žmonėms tarnaujanti valstybės tarnyba Darbo rinkos poreikius atliepianti migracijos sistema Aukštą pridėtinę vertę skatinanti mokestinė sistema Skaidrus ir į rezultatą orientuotas valstybės biudžetas Žmogų įgalinanti socialinė parama Visuomenės senėjimą atliepianti subsidiari pensijų sistema Siekiant nuosekliai stiprinti Lietuvos ekonomikos, saugumo ir gerovės augimo pamatus, programoje taip pat būtina išvengti nuostatų, prieštaraujančių užsibrėžtiems tikslams ir galinčių pakirsti šalies ūkio konkurencingumą, didinti kapitalo nutekėjimą ir slopinti šalies pažangą. PAGRINDINIAI VYRIAUSYBĖS VEIKIMO PRINCIPAI Žmogaus ir išteklių ribotumo pripažinimas Žmogaus ir išteklių ribotumo pripažinimas skatina Vyriausybę sumaniai ir atsakingai tvarkytis su ribotais ištekliais, užtikrinti skaidrias veiklos ribas ir didinti visų grandžių efektyvumą ir našumą. Šio principo paisymas leidžia išvengti populizmo bei prisiimti atsakomybę už visuomenės santarvės puoselėjimą, užkertant kelią nepagrįstų lūkesčių formavimui bei dirbtinei priešpriešai tarp skirtingų visuomenės grupių. Pagarba žmogaus laisvei ir atsakomybei Vyriausybė gerbia žmogaus laisvę ir siekia įgalinti jį prisiimti atsakomybę už savo, šeimos ir bendruomenės gerovę subsidiariai ir bendruomeniškai sprendžiant problemas. Valdžios institucijų vaidmuo atsakant į žmonių patiriamą stoką pagrįstas tik tuomet, kai žmonės nepajėgia veikti patys. Pagarba Konstitucijai ir privačiai nuosavybei Vyriausybė gerbia LR Konstitucijoje įtvirtintus atviros, teisingos, darnios pilietinės visuomenės, teisinės valstybės principus bei privačios nuosavybės, asmens ūkinės veiklos laisvės ir iniciatyvos principus. Kokybiška teisėkūra Vyriausybė, atlikdama teisėkūros funkciją, laikosi iš LR Konstitucijos kylančių ir Teisėkūros pagrindų įstatyme (TPĮ) įtvirtintų principų – tikslingumo, proporcingumo ir efektyvumo. Šių principų laikymasis leidžia išvengti įstatymų infliacijos, teisės aktų prieštaringumo ir jų keliamo nestabilumo. Svarstydama teisines iniciatyvas, Vyriausybė nurodo ir apsvarsto alternatyvas teisės aktui ir pasirenka priemonę, leisiančią pasiekti tikslą su mažiausia našta visuomenei. Teisės akto priėmimas Vyriausybės veikloje yra ultima ratio priemonė. Atvirumas, atskaitomybė ir aktyvus bendradarbiavimas su visuomene Vyriausybė ir jai pavaldžios institucijos puoselėja dialogo kultūrą, aktyviai konsultuojasi su socialiniais partneriais ir gerbia visas savo teisėtus interesus atstovaujančias visuomenės grupes, taip didindamos abipusę pagarbą ir pasitikėjimą tarp valdžios institucijų ir piliečių. Vyriausybė reguliariai ir aiškiai pristato plačiajai visuomenei aktualią informaciją apie savo tikslus, veiklą ir rezultatus bei siekia gauti grįžtamąjį ryšį. SIEKTINI RODIKLIAI Prisitaikymo prie teisinio reguliavimo našta – mažėjimas Teisėkūros iniciatyvų, kurioms atliktas ex ante vertinimas, dalis nuo visų teisėkūros iniciatyvų – didėjimas Lietuvos darbo našumas per dirbtą valandą pagal perkamosios galios standartą, palyginti su Europos Sąjungos (ES) vidurkiu – didėjimas Tarptautinio mokesčių konkurencingumo indekso reitingas – aukštesnė vieta Šešėlinės ekonomikos dydis – mažėjimas Nedarbo spąstų rodiklis - mažėjimas Ilgalaikio nedarbo lygis – mažėjimas Užimtumo lygis – didėjimas II pakopoje dalyvaujančių darbuotojų dalis – didėjimas Gyventojų, patenkintų viešųjų paslaugų kokybe, dalis – didėjimas <...> DARBO RINKOS POREIKIUS ATLIEPIANTI MIGRACIJOS SISTEMA Vyriausybės programoje numatyta formuoti racionalią migracijos politiką ir išspręsti darbuotojų trūkumo problemą. Siekiant šio tikslo, siūlome papildyti programą šiomis nuostatomis: Subalansuota darbo migracijos sistema, leidžianti subalansuoti darbo paklausą ir pasiūlą, yra tvaraus ekonomikos augimo ramstis. Pastaraisiais metais priimti migracijos procedūrų apsunkinimai kuria papildomas sąnaudas valstybei dėl papildomos darbuotojų samdos Migracijos departamente. Darbdaviams tapo privaloma pateikti informaciją apie užsieniečio kvalifikaciją ir darbo patirtį, susijusią su užsieniečio atliktinu darbu ir jo turimą ne mažesnę negu vienerių metų darbo patirtį per pastaruosius 3 metus, susijusią su atliktinu darbu. Be to, nustatoma metinė kvota užsieniečiams, kuriems tais metais buvo išduoti leidimai laikinai gyventi Lietuvoje, kuri nesusieta su faktiniais darbo rinkos poreikiais, tad neleis jų patenkinti. Parengti įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ pakeitimo įstatymo projektą, atkuriantį galiojusią tvarką, leidusią darbdaviams pateikti informaciją apie užsieniečio kvalifikaciją arba darbo patirtį, o ne abu. Parengti įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ pakeitimo įstatymo projektą, koreguojantį kvotos taikymą leidžiant neįtraukti į jos apimtį tų užsieniečių, kurių gyvenamoji vieta ir darbovietės vieta yra tose savivaldybėse, kuriose gyventojų prieaugio tendencijos neigiamos. Parengti įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ pakeitimo įstatymo projektą, žemesnės kvalifikacijos darbuotojams nustatantį nuosekliai žemesnį nei aukštos pridėtinės vertės profesijoms vidutinio bruto darbo užmokesčio dydį, kad darbuotojo įvežimui būtų netaikoma kvota. <...> ŽMOGŲ ĮGALINANTI SOCIALINĖ PARAMA Vyriausybės programoje numatyta įgalinti pažeidžiamas gyventojų grupes ir sumažinti socialinę atskirtį. Siekiant šio tikslo, siūlome papildyti programą šiomis nuostatomis: Žmogaus individualumą gerbianti socialinės paramos sistema siekia jį įgalinti kuo greičiau atsistoti ant kojų ir grįžti į darbo rinką. Darbas leidžia žmonėms kurti gerovę ir pačiam prisidėti prie valstybės klestėjimo. Jis skatina žmogų nuolat tobulėti, įgyti vis naujų kompetencijų, veikti komandoje ir išsipildyti. Dėl to, valstybė turėtų ištiesti pagalbos ranką tik tada, kai to labiausiai to reikia, neleisdama socialinėms problemoms įsisenėti. Iki šiol vykdytos socialinės apsaugos sistemos pertvarkos jos problemų neišsprendė – ilgalaikio nedarbo lygis nemažėja, nedarbo išmoką gaunančių asmenų skaičius auga. To priežastis – įsidarbinus ir praradus įvairias išmokas realios asmens pajamos į rankas gali ne paaugti, bet sumažėti, todėl paskatos įsilieti į darbo rinką pakertamos. Nedarbo spąstai Lietuvoje trečius metus iš eilės buvo aukščiausi visoje ES. Tinkamų darbo vietų pasiūlą riboja pertekliniai darbo santykių suvaržymai, paminantys bendradarbiavimo ir tarpusavio pasitikėjimo principus, trukdantys pasitelkti darbuotojus tose darbovietėse, kuriose jų darbas yra paklausiausias ir kuria didžiausią vertę. Pertvarkyti nedarbo draudimo išmokų sistemą siekiant mažinti socialinę atskirtį įtraukiant pažeidžiamas gyventojų grupes į darbo rinką ir užtikrinant, kad išmokas gautų tik realiai darbo ieškantys asmenys. Svarstyti mažinti nedarbo išmoką atsisakius pirmojo tinkamo darbo pasiūlymo, mažinti išmokos dydį bedarbiams iš darbovietės išėjusiems savo noru arba atleistiems dėl savo pačių kaltės, ilginti darbo stažo reikalavimą pakartotinai nedarbo išmokas norintiems gauti asmenims. Parengti socialinės apsaugos sistemą reglamentuojančių įstatymų projektus, nustatančius, kad bendra darbingo asmens gaunamos socialinės paramos suma negali viršyti ES vidurkio – sudaryti daugiau nei 74 proc. MMA po mokesčių, taip paskatinant pažeidžiamas gyventojų grupes įsitraukti į darbo rinką ir padidinti savo pajamas. Peržiūrėti socialinių išmokų sistemą ir minimaliųjų vartojimo poreikių dydžio nustatymo metodiką, užtikrinant jų indeksacijos sąryšį su biudžeto galimybėmis ir didesnį taiklumą. Parengti darbo kodekso pakeitimus, didinančius darbo vietų pasiūlą – naikinančius terminuotų sutarčių kvotą, sušvelninančius atleidimo darbdavio iniciatyva sąlygas ir sumažinančius išeitinių kompensacijų dydžius. Parengti darbo kodekso pakeitimus, didinančius darbo vietų pasiūlą regionuose ir nustatančius, kad Vyriausybės patvirtintam nacionaliniam MMA viršijant 50 proc. apskrities VDU, MMA lygis toje apskrityje turi būti nustatomas lygus 50 proc. tos apskrities VDU. Koreguoti MMA nustatymo formulę, naudojamą Trišalėje taryboje, nustatant, kad MMA augimas negali viršyti trijų pastarųjų metų nominalaus darbo našumo augimo vidurkio, nebent socialiniai partneriai susitaria kitaip. <...> VISUOMENĖS SENĖJIMĄ ATLIEPIANTI SUBSIDIARI PENSIJŲ SISTEMA Vyriausybės programoje numatyta remti gyventojų taupymą, kaupimą senatvei ir privačias investicijas. Siekiant šio tikslo, siūlome papildyti programą šiomis nuostatomis: Visuomenės demografinė padėtis blogėja – nuo 2024 m. į pensiją išeina daugiau žmonių, nei įsidarbina jaunimo. Dėl to, vienam pensijos gavėjui tenka mažiau socialinio draudimo įmokų mokėtojų. Tai mažina pensijų sistemos adekvatumą ir ilgalaikį tvarumą. Ilgojo laikotarpio pensijų sistemos problemas gali spręsti tik savarankiškas pensijų kaupimas, kurio sąlygota pensija tiesiogiai nepriklauso nuo dirbančiųjų skaičiaus visuomenėje. Šalies pensijų sistemoje įtvirtinto subsidiarumo tarp valstybės ir žmogaus esmė – paskirstyta atsakomybė už žmogaus pajamas senatvėje, leidžianti užtikrinti ir pensijų sistemos tvarumą, ir adekvatumą. Pensijų sistemos patrauklumą mažina dažni pokyčiai. Per dvidešimt metų pensijų sistemą reglamentuojantys įstatymai keisti 24 kartus, o pastaraisiais metais nuolat pasigirsta siūlymai sumažinti žmonių motyvacijas ir atsakomybę už savo pajamas senatvėje. Parengti Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo pakeitimo įstatymą, grąžinant nuostatą, leidžiančią iš apmokestinamųjų pajamų atimti gyventojų įmokas į investicinio gyvybės draudimo fondus ir pensijų fondus neribotą laiką. Svarstyti maksimalios iš pajamų leidžiamos atimti įmokų sumos atsisakymą arba indeksavimą. Koreguoti pensijų sistemą reglamentuojančius teisės aktus nustatant, kad kaupimo nutraukimas ir sukauptų lėšų atsiėmimas galimas tik Konstitucinio Teismo išvadoje pateiktomis aplinkybėmis, kai kaupimas „tampa itin apsunkintas ar betikslis”. Nustatyti baigtinį šių aplinkybių sąrašą. Atsisakyti iniciatyvų panaikinti automatinį įtraukimą į II pensijų pakopą ir neribotam laikui sustabdyti II pensijų pakopos įmokas. Parengti pensijų sistemą reglamentuojančių teisės aktų pakeitimus, didinančius neapmokestinamųjų įmokų į II pakopos pensijų fondus dydį ir leisiančius sukaupti didesnį turtą senatvei, sudarant galimybę mokėti iki 10 proc. darbo užmokesčio siekiančią įmoką. Koreguoti pensijų sistemą reglamentuojančius teisės aktus nustatant, kad prašymus dėl dalyvavimo pensijų kaupime nutraukimo nagrinėja ir sprendimus priima valstybinio socialinio draudimo fondo administratorius arba kita valstybės institucija.	Susipažinta.

4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai: negauta.

5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai: negauta.

6. Komiteto sprendimas: pritarti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos“ projektui Nr.XVP-46.

7. Balsavimo rezultatai: už – 6, prieš – 0, susilaikė – 5.

8. Komiteto paskirtas pranešėjas: Linas Kukuraitis.

9. Komiteto narių atskiroji nuomonė: nepareikšta.

Komiteto pirmininkas	Linas Kukuraitis

SRDK biuro vedėja Ieva Kuodienė