AIŠKINAMASIS RAŠTAS

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS MOKESČIO UŽ APLINKOS TERŠIMĄ ĮSTATYMO NR. IX-720 5, 10 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO, ĮSTATYMO 2, 3, 6 STRAIPSNIŲ PAPILDYMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 8 PRIEDU

ĮSTATYMO

1. Įstatymų projektų rengimą paskatinusios priežastys, parengto projekto tikslai ir uždaviniai

Šiuo metu teisės aktais nustatytas atliekų tvarkymo finansinis reguliavimas nesudaro prielaidų ir galimybių atliekų tvarkymui taikyti aukštesnius atliekų tvarkymo hierarchijos prioritetus, skatinti įgyvendinti Žiedinės ekonomikos principus. Galiojančiame įstatyme yra nustatytas mokestis už aplinkos teršimą sąvartyne šalinamoms atliekoms. Tai taikoma tik pačiam žemiausiam atliekų tvarkymo būdui, tačiau toks reguliavimas tiesiogiai skatina sekantį, aplinkosauginiu bei Žiedinės ekonomikos požiūriu nepriimtiną ir neperspektyvų atliekų tvarkymo hierarchijos būdą – atliekų deginimą. Neribojamas atliekų deginimas užkertą kelia aukštesniems, Žiedinės ekonomikos principus atitinkantiems atliekų tvarkymo būdams vystytis.

Keičiamomis šio įstatymo nuostatomis nuo 2020 metų yra nustatomas mokestis nepavojingų atliekų deginimui. Mokesčio tarifas yra diferencijuojamas išskiriant: nekomunalinių atliekų srauto nepavojingų atliekų deginimą nepavojingų atliekų deginimo įrenginiuose; biologinio mechaninio apdorojimo įrenginiuose apdorotų komunalinių atliekų deginimą nepavojingų atliekų deginimo įrenginiuose; biologinio mechaninio apdorojimo įrenginiuose neapdorotų komunalinių atliekų deginimą nepavojingų atliekų deginimo įrenginiuose. Taip pat numatomas šio mokesčio didinimas iki 2030 metų.

Įstatymas yra papildomas nuostata, kad mokestis už aplinkos teršimą gaminių ar pakuotės atliekomis, mokestis už aplinkos teršimą nepavojingų atliekų įrenginiuose deginamomis atliekomis ir mokestis už aplinkos teršimą sąvartyne šalinamomis atliekomis, sumokėti į valstybės biudžetą, būtų naudojami Atliekų tvarkymo įstatyme numatytiems Atliekų tvarkymo programos tikslams įgyvendinti, kryptingai skatinant ir remiant Žiedinės ekonomikos principais grindžiamas veiklas atliekų naudojimo bei atliekų susidarymo prevencijos srityse.

Įstatymo pakeitimu yra naikinama išskirtinė teisė vienam ūkio subjektui, atleidžianti jį nuo mokesčio už aplinkos teršimą sąvartyne šalinamomis fosfogipso atliekomis. Taip suvienodinamas aplinkosauginių reikalavimų taikymas visiems verslo subjektams, nesukuriant išskirtinių privilegijų ir skatinat ieškoti Žiedinės ekonomikos principais pagrįstų gamybos technologijų bei gamyboje susidarančių atliekų tvarkymo būdų.

2. Įstatymų projektų iniciatoriai (institucija, asmenys ar piliečių įgalioti atstovai) ir rengėjai;

Įstatymo projekto iniciatorius ir rengėjas – Lietuvos Respublikos Seimo narė Virginija Vingrienė.

3. Kaip šiuo metu yra teisiškai reglamentuojami Įstatymų projektuose aptarti teisiniai santykiai

Šiuo metu Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatymas numato mokestį už įvairius aplinkos taršos komponentus: už aplinkos teršimą iš stacionarių taršos šaltinių; netvarkomiems apmokestinamiesiems gaminiams, pakuotei; už aplinkos teršimą iš mobilių taršos šaltinių; už aplinkos teršimą sąvartyne šalinamomis atliekomis. Mokestis už aplinkos teršimą deginant nepavojingas atliekas nėra numatytas.

4. Kokios siūlomos naujos teisinio reguliavimo nuostatos ir kokių teigiamų rezultatų laukiama

Įstatymo pakeitimais siūloma aiškiai nustatyti, kokie atliekų tvarkymo būdai yra neperspektyvūs (deginimas bei šalinimas sąvartynuose) ir sudaryti prielaidas bei numatyti finansines paskatas atsirasti Žiedinės ekonomikos principais grindžiamoms atliekų naudojimo bei atliekų susidarymo prevencijos veikloms.

5. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo rezultatai (jeigu rengiant įstatymų projektus toks vertinimas turi būti atliktas ir jo rezultatai nepateikiami atskiru dokumentu), galimos neigiamos priimtų įstatymų pasekmės ir kokių priemonių reikėtų imtis, kad tokių pasekmių būtų išvengta

Priėmus įstatymų projektus neigiamų pasekmių nenumatoma.

6. Kokią įtaką priimtas įstatymas turės kriminogeninei situacijai, korupcijai

Kriminogeninei situacijai poveikis nenumatomas.

7. Kaip įstatymų įgyvendinimas atsilieps verslo sąlygoms ir jo plėtrai

Įstatymo pakeitimas sudarys papildomą finansinę naštą nepavojingų atliekų deginimo veiklos vykdytojams. Tačiau, vertinat Europos Komisijos poziciją ambicingų Žiedinės ekonomikos principų įgyvendinimo srityje, aiškiai nubrėžus degintinų atliekų ribą iki 25 proc., atliekų deginimo apmokestinimas yra būtina prevencijos priemonė, leidžianti deginimą, kaip ir šalinimą sąvartynuose, padaryti nepatraukliu, taip sudarant sąlygas kreipti investicijas į pažangesnius, žiedinės ekonomikos principais grįstus, aplinkai draugiškiausius atliekų naudojimo ir tvarkymo būdus, deginimui paliekant tik nebeperdirbamas ir nebegalimas kitaip panaudoti atliekas. Mokesčio rinkimas sudarys finansines galimybes skatinti ir remti pažangesnius, žiedinės ekonomikos principais grįstus atliekų tvarkymo būdus, kas privalo būti pagrindiniu ir patraukliu atliekų tvarkymo tikslu, apveriančiu kelius kurtis naujo pobūdžio verslams, jų plėtrai ir daugybei naujų darbo vietų.

8. Įstatymų inkorporavimas į teisinę sistemą, kokius teisės aktus būtina priimti, kokius galiojančius teisės aktus reikia pakeisti ar pripažinti netekusiais galio

Aplinkos ministerijai pavesti peržiūrėti ir pakoreguoti Atliekų tvarkymo programos nuostatas, numatant paramos galimybes skatinant Žiedinės ekonomikos principais grindžiamų veiklų atsiradimą bei atliekų naudojimą kitų produktų gamybai pirminio rūšiavimo bei atliekų susidarymo prevencijos srityse.

9. Ar įstatymų projektai parengti laikantis Lietuvos Respublikos valstybinės kalbos, Teisėkūros pagrindų įstatymų reikalavimų, o įstatymų projektų sąvokos ir jas įvardijantys terminai įvertinti Terminų banko įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nustatyta tvarka

Įstatymo projektas parengtas laikantis Lietuvos Respublikos valstybinės kalbos įstatymo ir Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymo reikalavimų, o įstatymų projektų sąvokos ir jas įvardijantys terminai įvertinti Lietuvos Respublikos terminų banko įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nustatyta tvarka.

10. Ar įstatymų projektai atitinka Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas ir Europos Sąjungos dokumentus

Įstatymų projektas atitinka Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas, Europos Sąjungos dokumentus.

11. Jeigu įstatymams įgyvendinti reikia įgyvendinamųjų teisės aktų, – kas ir kada juos turėtų priimti

Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Aplinkos ministerijai pavesti koreguoti Atliekų tvarkymo programos nuostatas, numatant galimybę remti Žiedinės ekonomikos principais grindžiamas veiklas atliekų naudojimo bei atliekų susidarymo prevencijos srityse.

12. Kiek valstybės, savivaldybių biudžetų ir kitų valstybės įsteigtų fondų lėšų prireiks įstatymams įgyvendinti, ar bus galima sutaupyti (pateikiami prognozuojami rodikliai einamaisiais ir artimiausiais 3 biudžetiniais metais)

Papildomų lėšų įstatymui įgyvendinti nereikės

13. Įstatymų projektų rengimo metu gauti specialistų vertinimai ir išvados

Įstatymo projekto rengimo metu specialistų vertinimų ir išvadų negauta.

14. Reikšminiai žodžiai, kurių reikia šiems projektams įtraukti į kompiuterinę paieškos sistemą, įskaitant Europos žodyno „Eurovoc“ terminus, temas bei sritis

„Aplinkos apsauga“, „atliekos“, „atliekų tvarkymas“, „nepavojingų atliekų deginimas“.

15. Kiti, iniciatorių nuomone, reikalingi pagrindimai ir paaiškinimai

Nėra.

Teikia

Seimo narė	Virginija Vingrienė