LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
VIII (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO posėdžio NR. 395
STENOGRAMA
2020 m. balandžio 30 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmoji pavaduotoja R. BAŠKIENĖ
PIRMININKĖ (R. BAŠKIENĖ, LVŽSF*). Pradedame vakarinį posėdį, jums paprašius. (Gongas) Registruojamės. (Balsai salėje) Toks jūsų pageidavimas, o mano valia vykdyti jūsų prašymą.
Užsiregistravo 63 Seimo nariai.
13.29 val.
Savivaldybių infrastruktūros plėtros įstatymo projektas Nr. XIIIP-3653(2), Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 6, 15, 17, 18, 21, 26, 27 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3654(2), Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo Nr. X-764 3 ir 16 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3655(2), Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3656(2), Statybos įstatymo Nr. I-1240 24 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-3657(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 2-1 klausimas – Savivaldybių infrastruktūros plėtros įstatymo projektas Nr. XIIIP-3653(2). Pagrindinis buvo Aplinkos apsaugos komitetas. Gerbiamas ministras K. Mažeika. Kviečiu jus į tribūną.
Komiteto išvada. Svarstymas. Kartu tikriausiai pristatysite ir lydimuosius įstatymų projektus, taip?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip.
PIRMININKĖ. Ir lydimuosius Teritorijų planavimo, Geriamojo vandens, Vietos savivaldos ir Statybos įstatymus. Prašom.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komiteto išvada yra patobulinti Savivaldybių infrastruktūros plėtros įstatymo projektą. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu Audito komiteto pranešėją N. Puteikį. Audito komiteto išvada.
N. PUTEIKIS (LVŽSF). Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, apsvarstė įstatymo projektą ir priėmė sprendimą iš esmės pritarti įstatymo projektui Nr. XIIIP-3653, pasiūlė pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į įstatymo projektui pateiktas pastabas ir pasiūlymus. Už – 5, prieš – 0, susilaikė 0.
PIRMININKĖ. Dėkoju N. Puteikiui. Kviečiu A. Kupčinską. Ekonomikos komiteto išvada.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Sveiki, kolegos. Ekonomikos komitetas buvo papildomas, svarstė ir visi entuziastingai bendru sutarimu pritarė.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu Z. Streikų, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pranešėją. Komiteto išvada. Prašom perskaityti.
Z. STREIKUS (LVŽSF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, posėdyje apsvarstė įstatymo projektą ir nutarė pritarti įstatymo projektui Nr. XIIIP-3653 ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Teisės departamento pastabas, Lietuvos savivaldybių asociacijos ir komiteto pasiūlymus. Už – 5, prieš – 1, susilaikė 3.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Bendroji diskusija. S. Gentvilas. Ruošiasi M. Majauskas.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, šio momento miestų, rajonų administracijos, Lietuvos architektai, nekilnojamojo turto vystytojai, urbanistai laukė gerus aštuonerius arba dešimt metų. Projektas pagaliau Seime, atrodo, aptartas, apšlifuotas ir priėmimo tiesiojoje.
Tačiau Lietuvoje mažėjant gyventojų skaičiui reikia kalbėti apie tai, kiek tvari yra mūsų infrastruktūros plėtra. Pasižiūrėkime į sovietmečiu statytų daugiabučių kvartalus, kuriuose gyventojų tankis yra geri 3–4 tūkst. kv. kilometre. Miestų administracijos nesugeba investuoti ir atnaujinti kiemų, parkavimo aikštelių infrastruktūros net taip tankiai gyvenamose teritorijose, tačiau plečiantis miestams ir išskystant į priemiesčius, infrastruktūros poreikiai vis didėja. Tai tampa nebesuvaldoma, nes kiekvienas, išsikraustęs į priemiestį, nori gyventi ir finansuoti savo infrastruktūrą bendrai mokesčių mokėtojų pinigais. Tai yra ne visada teisinga, žvelgiant, kiek pats gyventojas prisideda prie šios infrastruktūros išlaikymo.
Pasaulio ekonomistai, Pasaulio bankas skaičiuoja, kad, imant viduriniąją klasę, infrastruktūrą, kurią gali užtikrinti vidurinioji klasė savo mokesčiais, mokamais valstybei, yra įmanoma sukurti esant maždaug 30 gyventojų hektare. Toks tankis turi būti gyventojų, jeigu norima, kad jie savo mokesčiais galėtų prisidėti ir finansuoti tą infrastruktūrą.
Daugelio Lietuvos miestų priemiesčiai yra retesni negu 30 gyventojų hektare. Tai reiškia, kad kiti mokesčių mokėtojai prisideda prie tos infrastruktūros išlaikymo. Todėl neatsitiktinai Lietuvos miestuose dažnai turime net ir socialinę atskirtį patiriančių daugiabučių kvartalų. Jie negauna reikiamų investicijų, nors viename name gyvena 90 šeimų – 90 butų. Miestai neinvestuoja į jų infrastruktūrą, nes turi prisidėti prie sporadiškai išskydusių priemiesčių finansavimo.
Kaip pavyzdys galėtų būti vienas įdomus faktas, jog „Klaipėdos vandenims“ prijungti vieną abonentą mieste reikia vos 4,5 metro vamzdžio, tačiau jeigu yra priemiestyje tas pats gyventojas ir abonentas, tai jam reikia jau 40 metrų vamzdžio. Už vandens kainą ir nuotekų tvarkymą tas pats abonentas tiek mieste, tiek priemiestyje moka tą pačią sumą. Taigi yra labai daug užslėptų kaštų, kiek kainuoja priemiesčių plėtra, ir šis įstatymas leidžia įkainoti ir užtikrinti gyventojus, kad jie kraustydamiesi į užmiestį turės infrastruktūrą, bet vystytojai, vystydami turtą, prisidės prie šitos infrastruktūros sukūrimo ir galės atgauti pinigus iš tų, kurie apsigyvens prie jų nutiestos gatvės link jų esamo namo arba kvartalo, kad nebūtų tokių vyšnių rinkėjų, kurie ateina prie vienos nutiestos infrastruktūros ir apmokėtos infrastruktūros, ir gauna papildomą vertę.
Šitas projektas taip pat yra geras tuo, kad atsiranda vyriausiojo inžinieriaus specialybė, kuri savivaldybių administracijose dažnai yra išskaidyta per daugelį skyrių. Atsiranda holistinis mąstymas apie tai, kas yra prioritetinės miestų vystymo teritorijos ir kas nėra prioritetinės miestų vystymo teritorijos. Šis įstatymas taip pat pakeis miglotas, neskaidrias schemas, tokias, kurios egzistuoja, pavyzdžiui, Vilniaus mieste, kur yra tarybos sprendimas, įpareigojantis administracijos direktorių rinkti iš kiekvieno vystytojo, statytojo po du, keturis eurus už išvystytą gyvenamosios paskirties metrą. Tai bus pakeista aiškia rinkliava, kaip prisidedama, ir nebeegzistuos tokie kaip ir klubai, mistiniai paramos fondai, kaip (…) Lituanica paramos fondas ar dar kitokie, prie kurių reikėjo prisidėti vystytojams, galimai investuojantiems Vilniuje. Tai panaikins ir atvers į skaidrumą tiek savivaldą, kaip jinai vysto kvartalus, kurias gatves tiesia, kokiu prioritetu, ir nebeturėsime iš tikrųjų tokių klausimų, kaip šiandien diskutuojame apie Vilniaus rajono Upės gatvę, kai neaišku, kaip jinai atsirado tenai, kodėl prie jos tokia suma prisidedama ir finansavimas vyks, iš tikrųjų prisidedant ir patiems gyventojams, ir kolektyviai. Kviečiu pritarti geram projektui, kurio laukta gerą dešimtmetį. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. M. Majauskas. Ruošiasi A. Strelčiūnas. Atsisakote. A. Strelčiūnas. Po to A. Kupčinskas.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiami Seimo nariai, šis projektas jau buvo lauktas daugiau nei šešerius metus, bet vis tiek jis nėra iki galo parengtas. Kyla daug klausimų, ypač įvedę tokį infrastruktūros mokestį, mes tiesiai turime įvardyti, kad gyventojų būstas pabrangs ir pabrangs ne vieną kartą, o gal tris ar keturis kartus. Kyla abejonių dėl dabar planuojamo paties mokesčio. Netgi, pavyzdžiui, Vilniaus savivaldybė planuoja, kad infrastruktūros mokestis gali būti skirtingas kiekvienam rajonui. Tai jau būtų diskusija, ar tai neprieštarauja Konstitucijos 127 straipsniui.
Dabar kalbant apie mažąsias savivaldybes. Reikia įvesti inžinieriaus etatą. Ar kiekviena maža savivaldybė galės jį įvesti? Kyla dar kai kurių diskusijų dėl gyventojų turto paėmimo visuomenės poreikiams. Ar tikrai tas žemės sklypas bus reikalingas paimti? Tai bus problema, ypač mažoms savivaldybėms. Netgi, jeigu pasižiūrėtume kaip vieną iš pavyzdžių, Savivaldybės infrastruktūros plėtros įstatyme, pavyzdžiui, jeigu kasinėji žemę giliau nei 50 centimetrų, turi gauti leidimą. Aš galvočiau, kad šis įstatymo projektas tikrai dar reikalauja tobulinimo, ir tikiuosi, kad dar Aplinkos ministerija grįš prie jo.
PIRMININKĖ. Dėkoju. A. Kupčinskas, prašom. Diskusija.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš tikrai irgi labai pozityviai, kaip ir S. Gentvilas, vertinu šio įstatymo priėmimą. Aišku, faktas, kad vėluojama mažiausiai dešimtmečiu. Kiekviena iš 60 savivaldybių per visus nepriklausomybės metus, o ypač per ekonomikos pakylėjimo laikotarpį, šiuos klausimus iš tikrųjų spręsdavo savotiškai. Dažnam investuotojui ar infrastruktūros plėtotojui nebuvo aiški bendra sistema, nes vienoje savivaldybėje galiojo viena sistema, kitoje kita sistema. Vieni rėmėsi daugiau Labdaros ir paramos įstatymu, kad ateinantis investuotojas, infrastruktūros plėtotojas turi susimokėti kažkokią labdarą, paramą savivaldybei, kiti – kad infrastruktūros mokestį pagal savivaldybių tarybų pasitvirtintas tvarkas, kiti – dar paremti kažkokius labdaros renginius, ir taip toliau, ir taip toliau.
Aš manau, kad šis įstatymas iš tiesų sudarys vienodas aplinkybes ir galimybes ateinantiems investuotojams žinoti, kas jų laukia vienoje ar kitoje savivaldybėje pagal nustatytą įstatymą. Aišku, atsiranda naujų iššūkių pačioms savivaldybėms. Savivaldybių asociacija aiškiai išsakė savo nuostatas ir nuogąstavimus, ypač dėl bendros infrastruktūros plėtojimo besiribojančiose savivaldybėse. Akivaizdu, kad iššūkių tikrai bus ir juos reikės spręsti, bet aš matau šiame įstatyme daugiau galimybių.
Labai norėtųsi, kad lygiagrečiai po šio įstatymo taip pat eitų ir Investicijų įstatymo pakeitimai, tai yra dėl ypač didelių investicijų, kurios sudaro virš 30 mln., ir 200 darbo vietų. Aš manau, tai tikrai galėtų paskatinti geresnę plėtrą įvairiose savivaldybėse ir darbo vietų kūrimą.
Todėl tikrai raginu pritarti šiam įstatymo projektui ir suteikti naujas galimybes visoms savivaldybėms. Aišku, daugiausia dėl šio įstatymo išloš didžiosios savivaldybės, bet tai yra natūralu. Reikia nesibaiminti naujų galimybių, kurias suteiks šis įstatymas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu pagrindinio komiteto pranešėją gerbiamąjį ministrą K. Mažeiką. Aptarsime gautus pasiūlymus.
Dėl 1 straipsnio yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymas. Ar Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkas sutinka? Sutinka, kad pritarta iš dalies.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip, pritarta iš dalies.
PIRMININKĖ. Pritarta iš dalies. Dėl 8 straipsnio… Kitų straipsnių nevardinu, nes pasiūlymų nebuvo. Dėl 8 straipsnio yra taip pat Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymas. Komiteto pirmininke… Pagrindinis komitetas nepritarė. Jūs sutinkate su tuo, kad nepritarė? 8 straipsnis 5 dalis, 7 puslapis.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Iš tiesų manytina, kad, pritarus tokiems pasiūlymams, įstatymų projektų pakeitimams, bus sudarytos sąlygos sumažinti Specialiųjų tyrimų tarnybos identifikuotus korupcijos rizikos veiksnius, nes sprendimus proceso pradžioje ir pabaigoje priims savivaldybės taryba. Mūsų nuomone… Komitetas tam nepritarė.
PIRMININKĖ. G. Burokienė.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Mes siūlome balsuoti už šitą pasiūlymą.
PIRMININKĖ. Siūlote balsuoti?
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Taip.
PIRMININKĖ. Motyvai. P. Urbšys – už pasiūlymą. Kad visi suprastų teisingai, atsiprašau, pasiūlymą teikia Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
Bet jūs nepasakėte, gerbiama kolege Guoda Burokiene, pagrindinių argumentų. Dar labai prašau, kad jūs Seimo narius informuotumėte, paaiškintumėte, ką jūs teikiate ir dėl ko mes turėtume balsuoti.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Siekiant sudaryti sąlygas skaidriam infrastruktūros plėtros iniciatoriaus išlaidų finansavimui, tikslinga nustatyti, kad savivaldybė kompensuoja tik sutartyje numatytas savivaldybės infrastruktūros plėtros iniciatoriaus išlaidas, taip pat siekia nevaržyti savivaldos savarankiškumo teisės. Siūloma sudaryti sąlygas savivaldybėms pačioms spręsti dėl kompensavimo šaltinių. Todėl teikiame šitą pasiūlymą.
PIRMININKĖ. Pagrindinio komiteto išvadą girdėjome. P. Urbšys. Atsisakė.
Gerbiami kolegos, balsuojame. Kas už tai, kad pritartume Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymui, kuriam pagrindinis Aplinkos apsaugos komitetas nepritarė?
Balsavo 69 Seimo nariai: už pasiūlymą – 33, prieš – 10, susilaikė 26. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymui nepritarta. Lieka Aplinkos apsaugos komiteto pozicija.
Dėl 9, 10, 11, 12 straipsnių pasiūlymų nebuvo gauta.
Dėl 13 straipsnio – Ekonomikos komiteto pasiūlymas. Ar Ekonomikos komiteto pirmininkas sutinka, kad pritarta iš dalies? Gerbiamas R. Sinkevičius komiteto vardu sutinka, kad pritarta iš dalies.
Dėl 13 straipsnio taip pat buvo gautas Seimo Audito komiteto pasiūlymas. Pritarta iš dalies. Nematau Audito komiteto pirmininkės. Kas galėtų? Ar gerbiamas N. Puteikis? Virginija Vingriene, gal jūs galėtumėte leisti gerbiamam N. Puteikiui padėti mums? Audito komitetas teikia pasiūlymą dėl 13 straipsnio. Pagrindinis komitetas pritarė iš dalies. Jūs kaip pranešėjas?
N. PUTEIKIS (LVŽSF). Sutinkame.
PIRMININKĖ. Sutinkate. Ačiū. 14 straipsnis. Čia, kolegos, mums labai svarbu priimti sprendimą, nes Seimo nariai S. Gentvilas, J. Imbrasas teikė pasiūlymą. Suteiksime žodį jį pristatyti. Kiti Seimo nariai teikė alternatyvų pasiūlymą. Pirmiausia pristato S. Gentvilas savo pasiūlymą. Prašom.
S. GENTVILAS (LSF). Pagal šį įstatymą atsiranda prievolė arba galimybė išskirti prioritetines ir neprioritetines miestų ir rajonų vystymosi teritorijas. Neprioritetinėse miestų vystymosi teritorijose numatoma imti vystymosi įmoką ir tarifą, kurį savivaldybė imtų nuo kiekvieno užstatyto, išvystyto nekilnojamojo turto kvadratinio metro.
Praktikoje mes matome, pavyzdžiui, Pilaitės gyventojai mato, kaip miestas investuoja į infrastruktūrą, kartu ir Vilniaus savivaldybė, tikėtina, išlaikys infrastruktūros plėtros mokestį, kad užtikrintų gyventojams, kad jie nevažinėtų vieškeliais. O priemiesčių savivaldybės dažnai tiesiog paleidžia tą plėtrą dėl to, kad mūsų žemės grąžinimo procesas labai išskaidė tą sudėtingą urbanistinę plėtrą ir neužtikrina šito. Praktikoje gali įvykti situacija, kad žiedinės savivaldybės ir miestų savivaldybės konkuruos tarpusavyje, nes miestų savivaldybės, tikėtina, užkels reikalavimus, o priemiesčių savivaldybės, siekdamos gal prisitraukti gyventojų, sumažins tarifus.
Mes siūlome, kad miestų savivaldybių, kuriose yra per 50 tūkst. gyventojų, o tai yra Alytus ir didesnės savivaldybės, ir jų žiedinių savivaldybių tarybos susiderintų tarpusavyje dėl infrastruktūros įmokos. Tai reikalinga, derinimasis užtruks, bet mes kalbame apie dešimtmečių, šimtmečių plėtrą ir geriau sugaišti tarp savivaldybių diskusijai pusmetį, metus, bet turėti sklandžią, tvarią infrastruktūrą, kuri taupytų ir miestų, ir rajonų pinigus. Kviesčiau pritarti tokiam siūlymui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, mes turėtume pasirinkti, kaip svarstome, ir čia noriu atkreipti visų dėmesį. Prašom, gerbiamas Vasiliauskai, neužstoti G. Burokienės. Noriu prašyti dabar jūsų. Jūsų buvo alternatyvus pasiūlymas.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Taip.
PIRMININKĖ. Pristatykite savo alternatyvų. Tada išgirsime komiteto argumentus.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Tikriausiai ne vienas Seimo narys gavo Savivaldybių asociacijos raštą, kuriame būtent dėl šios pataisos yra pabrėžiama, kad pažeidžiamas savivaldybių savarankiškumas ir lygiateisiškumo principas. Jai pritarus, būtų tokia įdomi situacija, kad mažesnės savivaldybės, esančios šalia didesnių savivaldybių, turėtų atsiklausti bet ko dėl įmokų tarifų. Vadinasi, būtų kaip ir podukros vietoje, pačios negalėtų spręsti. Todėl mes teikiame alternatyvų pasiūlymą ir siūlome priimti mūsų komiteto išnagrinėtą pasiūlymą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. O dabar išgirskime, ką mano komitetas.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komitetas šiandien buvo susirinkęs per pertrauką. Komitetas nepritarė ir siūlo apsispręsti salėje dėl abiejų.
PIRMININKĖ. Siūloma apsispręsti salėje. Gerbiami kolegos, kadangi S. Gentvilas, kaip to pateikimo iniciatorius, jau kalbėjo, tai žodį suteiksiu P. Urbšiui.
P. URBŠYS (MSNG). Ačiū jums. Aš norėčiau, kad dabar mes tikrai įsiklausytume, o ypač didžiosios Seimo frakcijos atstovai. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Atsiprašau, kažkas su technika atsitiko ir paspaudžiau.
P. URBŠYS (MSNG). Jūs sukluskite dėl vieno dalyko. Liberalai visada buvo už konkurenciją, visada buvo už konkurenciją, bet čia kažkodėl pasako – stop konkurencijai! Turi didžioji savivaldybė nurodyti rajono savivaldybei, kokie turi būti tarifai. Matote, tada rajono savivaldybė gali sukurti kitokius tarifus, kurie gali būti nepalankūs tai kitai savivaldybei. Tada kilo klausimas, kodėl liberalai traukiasi nuo savo esminių nuostatų. Ar tai nėra noras, kad vis dėlto būtų primetami didžiosios savivaldybės interesai mažesnėms savivaldybėms? Mes turime problemą netolygaus išsivystymo mūsų šalyje. Tai, kad savivaldybės gali ieškoti įvairių būdų pritraukti investicijas ir turėti tą teisę reguliuodamos įvairius mokesčius, na, akivaizdu, yra gerai. Kodėl mes norime šią galimybę atimti ir panaikinti? Įsiklausykime į Savivaldybių asociacijos nerimą. Vis dėlto aš norėčiau, kad daugumos atstovai būtų nuoseklūs, atstovautų tolygiam mūsų savivaldybių vystymuisi.
PIRMININKĖ. Dėkoju. J. Liesys – motyvai kitokie.
J. LIESYS (LSF). Dėkoju, gerbiama pirmininke. Aš vis dėlto pritariu, kad nereikia naudotis vyresniojo brolio pozicija. O pozicija yra ta, kad abi savivaldybės yra tolygios ir lygios ir juridiškai, ir žmonių skaičiumi galbūt kai kurios. Todėl ne tik miestas, bet ir kraštinė savivaldybė turėtų tą pačią iniciatyvą turėti ir daryti. Manau, kad reikėtų tam pritarti. Savivaldybių lygmuo turėtų būti taikytinas vienodai – turėtų vienodą pasiūlymo teisę, vienodą sprendimo teisę ir vienodą siūlymo priimti įstatymus teisę.
PIRMININKĖ. Ir dar prašė komiteto vardu leisti komentarą pasakyti K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Labai ačiū, gerbiama posėdžio pirmininke. Kaip yra geriau ar blogiau, tai klausimas, nes jeigu savivaldybės nenorės bendradarbiauti, jos ir nebendradarbiaus. Principas, kad veiktų ši nuostata, – savivaldybės turi pirmiausia susiplanuoti savo teritorijas, pasirengti bendruosius planus, ir tik taip tas bendradarbiavimas ir tęstinumas tų nuostatų, kurias mes bandome įdiegti, duos kokią nors naudą. Todėl netgi turbūt iš principo, ką ir pati Savivaldybių asociacija šiuo atveju teigia ir diskusijose, kad jie pritartų iš viso atsisakyti šio pasiūlymo, tos nuostatos ir tie derinimai galiotų kaip iki šiol, nekeltų papildomų aistrų ar nepasitenkinimo, kylančių šiandien iš Savivaldybių asociacijos dėl šio pasiūlymo. Buvo toks pasiūlymas, tai galbūt galima vis dėlto balsuoti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dėl balsavimo motyvų – S. Gentvilas. Tai yra dėl balsavimo tvarkos. (Balsai salėje)
S. GENTVILAS (LSF). Ministre, su visa pagarba, jūs, kaip išvadų rengėjas, neturite savo nuomonę kalbėti, o komiteto poziciją. Aš tik pabrėžiu, kad yra lygiavertės savivaldybės: tiek priemiesčiai turi susiderinti su miesto savivaldybe, tiek miesto savivaldybių tarybos susiderinti su priemiesčiais. Nėra čia taip, kad yra A lyga ir B lyga. Tas nusigąsdinimas, kad tik priemiesčiai, tai nėra…
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos… Taip.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Kolegos, tai mes ir kalbame, turbūt ir kyla tas klausimas (atsiprašau, gerbiama pirmininke) dėl 50 tūkst. gyventojų. Tuo principu jau ir padaromos A ir B lygos.
PIRMININKĖ. Nutraukiu diskusijas. Ir dabar apsisprendžiame ir balsuojame alternatyviai. Spaudžiantys mygtuką „už“ balsuoja už S. Gentvilo ir J. Imbraso pasiūlymą, mygtuką „prieš“ – už Seimo narių G. Burokienės, A. Strelčiūno, V. Bukausko, G. Kindurio, Z. Streikaus ir P. Urbšio pasiūlymą. Mes juos išgirdome, argumentus dėl jų taip pat. Balsuojame. Alternatyviai: už arba prieš. Buvo du pasiūlymai.
Balsuojantys už S. Gentvilo pasiūlymą – už, už G. Burokienės – mygtukas „minus“. Svarstymo stadija. Jeigu kaip, iki priėmimo suderinsime kitas pozicijas.
Iš viso balsavo 68 Seimo nariai, tai yra užsiregistravo. Balsavo 65: už – S. Gentvilo ir kolegų pasiūlymą – 19, prieš – už G. Burokienės ir kolegų pasiūlymą… Dingo skaičiai, bet ženkliai didesnė… Lieka skaičius. Įvardinkime, kiek? 46. Taip. Pritarta G. Burokienės ir kolegų pasiūlymui.
15 straipsnis. Pasiūlymų nėra. 16 straipsnis. Yra Ekonomikos komiteto pasiūlymas. Jam pagrindinis komitetas pritarė iš dalies, dėl įsigaliojimo datos, kad įsigaliotų ne nuo 2020 m. lapkričio 1 d., o nuo 2021 m. sausio 1 d. Sutinkate? Sutinkate. Ačiū.
Gerbiami kolegos, aptarėme visus pasiūlymus. Dabar dėkoju pranešėjui.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū.
PIRMININKĖ. Po svarstymo – V. Poderys. V. Poderys – motyvai už.
V. PODERYS (MSNG). Buvo daug gerų žodžių pasakyta. Istoriškai turbūt šitoje kadencijoje Aplinkos ministerija susilaukdavo daug karčių žodžių iš Seimo narių, bet šiuo atveju aš noriu pagirti ir padėkoti ministerijai už tikrai ypač svarbų ir gerai parengtą teisės aktą, kuris sutvarkys santykius tarp savivaldos plėtotojų ir kitų suinteresuotų asmenų. Tikrai dešimtmetį lauktas įstatymas ir tikrai agituoju visus balsuoti už.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, dabar mes aptarėme pagrindinį įstatymo projektą. Dėl lydimųjų įstatymo projektų pasiūlymų nebuvo gauta, tai dėl jų tarsimės vis tiek ir balsuosime atskirai. Tad prašome balsuoti už pagrindinį Savivaldybių infrastuktūros plėtros įstatymo projektą.
Balsavo 78 Seimo nariai: už – 77, prieš nėra, susilaikė 1.
Gerbiamieji kolegos, lydimieji buvo trys: Nr. XIIIP-3654(2), Nr. XIIIP-3655(2), Nr. XIIIP-3656(2) ir Nr. XIIIP-3657(2). Dėl šių įstatymų projektų pasiūlymų nebuvo gauta. Išvadas mums jau perskaitė komitetų atstovai. Galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? (Balsai salėje) Galime pritarti po svarstymo.
Mūsų darbotvarkė senka. Dabar rezerviniai klausimai. 1 rezervinio pateikti negaliu, nes pasikeitė narių skaičius, reikia peržiūrėti ir iš naujo sudėlioti Seniūnų sueigą. Tad šį klausimą svarstysime antradienį. O 2 rezervinis… Maloniai kviečiu Seimo Pirmininką dėl savaitės, prasidedančios gegužės 4 dieną.
13.59 val.
Seimo savaitės (2020-05-04–2020-05-08) – 2020 m. gegužės 5 d. (antradienio) ir gegužės 7 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas
V. PRANCKIETIS. Gerbiami Seimo nariai, kitos savaitės darbotvarkė yra, kaip ir visada tradiciškai, Seniūnų sueigos, 5 ir 7 dienomis, posėdžiai – taip pat 5 ir 7 dienomis. Posėdžiai – daugiskaita. Reikėtų gal paminėti, kad darbotvarkė, kokia buvo pateikta ryte 5 dienos, labai nežymiai pasikeitė, lyginant su ta darbotvarke, kokia yra dabar teikiama, nors aš tikėjausi, kad ji keisis daugiau. Ji prasidės Ministro Pirmininko pranešimu apie COVID-19 valdymą. Toliau nemažai įstatymų, kurie buvo paskelbti. Yra pateikimai. Jie taip pat susiję su COVID padėtimi Lietuvoje. Toliau. Antradienį jau galėsime spręsti dėl valstybės kontrolieriaus paskyrimo. Yra teikiamas M. Macijauskas. Toliau. Valstybinio socialinio draudimo įstatymo priėmimas ir daugelis priėmimų. Labai išskirtinis – A. Širinskienė pateiks Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl galimos neteisėtos įtakos ir (ar) poveikio Lietuvos politikams, valstybės tarnautojams ir politiniams procesams Lietuvoje atlikto parlamentinio tyrimo išvadas. Įvyks pateikimas.
Toliau – ratifikavimai, kurie buvo nukelti. Du ratifikavimo įstatymai. Baudžiamojo proceso kodekso papildymo pateikimas. Ministras E. Jankevičius. Europinių dokumentų perkėlimas į Lietuvos teisėkūrą. Toliau, nukelti du ministro J. Narkevičiaus įstatymai dėl kelių priežiūros: Kelių įstatymas ir Kelių priežiūros. Bus labai daug ministro J. Narkevičiaus teikiamų įstatymų projektų antradienį.
Toliau. Išskirtiniu pavadinčiau įstatymo projektą Nr. XIIIP-3778, tai yra Saugaus eismo automobilių keliais įstatymas. Tai yra iš peticijos kilęs įstatymas ir turbūt reikia pasidžiaugti, kad tokios iniciatyvos bus pristatytos. P. Čimbaras pristatys. Tai yra pokytis, kad vairuotojai, turintys B kategoriją, galės vairuoti ir motociklą iki 125 kub. centimetrų. Toliau Išmokų vaikams įstatymas. Rezerviniuose – rezoliucija dėl energetinės nepriklausomybės, ji patobulinta, dėl Astravo atominės elektrinės. Tai būtų dėl antradienio.
Ketvirtadienį yra ta pati, analogiška, darbotvarkė, persikelia į ketvirtadienį, tik jau svarstymo ir priėmimo stadijos. Tai įstatymai, susiję ir su šios dienos iššūkiais, ir toliau jau kiti įstatymai. Grįšime prie Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo priėmimo, Švietimo įstatymo. Grįžtame prie įprastinių darbotvarkių: ir švietimas, ir kultūra. Popietiniame posėdyje vėl labai daug ministrų pateikimų pagal Vyriausybės programą, atsiranda jau ir kultūros ministro – Kultūros politikos pagrindų įstatymo projektas.
Manau, kad darbotvarkė dar nebus visiškai tokia pati, kaip šiandien teikiama, bet jau galite susipažinti ir teikti siūlymus, jeigu tokių turėsite.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia M. Majauskas. Ruošiasi S. Gentvilas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiama pirmininke. Gerbiamas Seimo Pirmininke, aš suprantu, vis tiek svarbiausias įstatymo projektas – tai tas, kurį čia garsiai pristatė vakar Ministras Pirmininkas – dėl vienkartinių išmokų socialinio draudimo pensijas ir šalpas gaunantiems. Aš matau, kad tas įstatymo projektas yra vis dar neregistruotas. Ar galite patikslinti, kam tiksliai pritarė Vyriausybė, ar yra koks nors dokumentas, kurį mes galime pamatyti, ir kada jisai bus įregistruotas? Jeigu suprantate svarbą šio klausimo, galbūt galėtumėte paraginti Vyriausybės atstovus įregistruoti šį projektą kaip įmanoma greičiau, nes mes turime įsigilinti į projektą prieš balsuodami. Balsuoti tiesiog taip – iš klausos ar dėl skubos – nėra atsakinga.
V. PRANCKIETIS. Vyriausybės teikiami projektai jau yra dedami į sistemą ir jūs jau galėsite susipažinti per savaitgalį tikrai labai nuodugniai.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiamas Seimo Pirmininke, greitai pusantro mėnesio nuo karantino paskelbimo. Nuo pat pradžios mes kėlėme klausimą dėl Notariato įstatymo, kad notarai negali tvirtinti sutarčių, daug kitų dokumentų nuotoliniu būdu. Tai ypač aktualu užsienyje esantiems Lietuvos piliečiams. Vyriausybė trečią kartą, atrodo, svarsto savo posėdžiuose. Greitai baigsis apribojimai, bet mes vis dar neturime Notariato įstatymo pakeitimų, leidžiančių nuotoliniu būdu sudaryti. Ar galima būtų paskatinti ir kitą savaitę pamatyti projektą? Ačiū.
V. PRANCKIETIS. Gerai, ačiū už pastabą, tiesiog perduosime ją.
PIRMININKĖ. J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamas Pirmininke, mačiau darbotvarkėje yra mūsų šiandienos kreipimasis, šiandien įvyko kreipimosi į Konstitucinį Teismą pateikimas. Kodėl mes negalėjome šiandien to kreipimosi nutarimo priimti?
V. PRANCKIETIS. Tam, kad nereikėtų taikyti ypatingos skubos. Čia skubu, bet užteks iki antradienio, antradienį priimsime.
PIRMININKĖ. S. Jovaiša. Prašom, kolega. (Balsai salėje) Aš irgi po to paprašysiu. Prašom.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiama posėdžio pirmininke. Gerbiamas Seimo Pirmininke, mes suprantame, kad dabar, šiuo laikotarpiu, svarbiausia projektai, susiję su pandemija ir aplinkiniais, ją liečiančiais klausimais. Bet yra ir keletas labai apdulkėjusių. Pavyzdžiui, aš dabar… kažkaip toptelėjo į galvą, kodėl mes pamiršome Vardų ir pavardžių įstatymą. Jo pateikimas yra praėjęs. Kadencija baigiasi. Bičiuliai lenkai galbūt laukia, bet nedrįsta paprašyti. Gal pabandytumėte nupūsti dulkes nuo tų senų projektų ir įtraukti juos į darbotvarkę, jeigu ten atsiras vietos. Ačiū.
V. PRANCKIETIS. Yra trys projektai ir visi trys projektai, kaip jūs sakote, dulka. Jeigu būtų iniciatyvų juos pakelti ir nupūsti dulkes, manau, tos dulkės būtų pučiamos. Bet ir nepučiant dulkių, atrodo, kad jų pakanka.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Turiu įpareigojimą Teisės ir teisėtvarkos komiteto paklausti, o gal labiau paprašyti, kad Vadovybės apsaugos įstatymo projektas, jo priėmimo stadija, galėtų būti ketvirtadienio darbotvarkėje. Pirmininkas neprieštarauja.
V. PRANCKIETIS. Pritariu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Dėkoju Pirmininkui.
14.07 val.
Seimo narių pareiškimai
Pareiškimai. Prašom. P. Urbšys. Posėdis bus baigiamas po pareiškimų.
P. URBŠYS (MSNG). Aš suprantu, kad mes visi skubame. Trumpai.
Šiandien mes priėmėme įstatymą dėl koronaviruso pasekmių sušvelninimo kultūros renginių organizatoriams ir skubiai nušuoliavome prie kitų klausimų. Kartu tarsi nusiplovėme rankas ir palikome kultūrą gyvuoti sau pačiai.
Noriu atkreipti dėmesį, gerbiamieji Seimo nariai, Estija bendrai pasekmėms sumažinti skyrė 2,6 mlrd. Kultūros sektoriui, siekdama mažinti koronaviruso pandemijos pasekmes, skyrė 22 mln. eurų. Lietuva koronaviruso pasekmėms sumažinti skyrė 2,5 mlrd., kultūrai atiteko tik 7 mln., nors, Nacionalinės kūrybinių ir kultūrinių industrijų asociacijos duomenimis, vien per du mėnesius nuostolių ir negautų pajamų suma sieks daugiau negu 20 mln. eurų.
Jeigu mes nusprendėme vis dėlto taupyti kultūros sąskaita, kad galėtume išsivaduoti iš koronaviruso pasekmių, aš norėčiau jums priminti V. Čerčilio frazę, kaip jis reagavo į tai, kai prasidėjus karui buvo pasiūlyta taupyti kultūros sąskaita. Jis tada iškėlė labai retorinį klausimą: o dėl ko kariausime? Aš noriu tą patį klausimą perfrazuoti: dėl ko mes vaduosimės iš koronaviruso, jeigu kultūrai bus ta kartelė – tik išgyventi.
Yra kitas klausimas, susijęs su žiniasklaida. Niekam čia nekilo klausimų, o kaip yra su ja. Galiu pasakyti. Štai skiriama 70 tūkst. eurų internetinei žiniasklaidai. Žinote, per ką paskirstoma? Per Interneto žiniasklaidos asociaciją, į kurią įeina tik trys subjektai. Regioninei žiniasklaidai skirta… mano žiniomis, tie pinigai vaikščioja per konkretaus leidinio sąskaitą. Ir faktas yra toks, kad ši situacija iš tikrųjų nėra pati sau, kaip pasakyti, nereikšminga. Jeigu mes kalbame apie žiniasklaidą, tai kalbame apie demokratiją. Jeigu mes labai daug dėmesio skyrėme verslui – viskas gerai, socialiniams klausimams bendrąja prasme – viskas gerai. Bet gal mes, Seimo nariai, galime inicijuoti tam tikrą diskusiją, kaip vis dėlto šiandien, ar pakanka dėmesio kultūrai, kokios yra kultūros problemos, tos pačios žiniasklaidos. Jeigu mes inicijuotume tokį pristatymą tos problemos čia, Seime, kultūros, žiniasklaidos atstovų, gal vis dėlto mums tai leistų geriau įsigilinti į šią problemą ir atkreipti dėmesį į tai. Sutikite, tikrai tai yra svarbu mums visiems.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu R. Šarknicką. Jūsų pranešimas. V. Juozapaitis – replika. Prašom.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Čia labai trumpa replika. Aš tik noriu patikslinti. Gerbiamas Povilas paminėjo V. Čerčilį, tik kontekstas šiek tiek ne tas. V. Čerčilis sakė, ką mes ginsime, jei nebus kultūros, o ne vardan ko kariausime. Vardan kultūros yra ne kariaujama. Yra ginama kultūra. Turėkime omenyje, kad jei mes turime ką ginti, tai būtent kultūrą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. R. Šarknickas. Prašom.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Pritarčiau Vytautui, bet kartu dar norėčiau pridėti P. Urbšiui. Kadangi kalbate apie kultūrą ir panašiai, tai gal treji metai, kai Panevėžio kino teatras „Garsas“ rengia tarptautinius kino festivalius, tai jis prašo iš Panevėžio Seimo narių pagalbos jau treji metai. Aš viešėjau Panevėžyje, tiesiog aš jums perduodu, kad išgirstumėte, ir, jeigu galite, padėkite jiems.
Dabar aš norėčiau… Kadangi žiūrovai sureagavo dėl to, kad man buvo nutrauktas pasisakymas ir neduota pasakyti replikos, tai aš, aišku, pasakiau, kad ne aš esu pirmininkas, pirmininkas turi visą teisę nutraukti ir panašiai, aš noriu pasakyti tai, ką norėjau pasakyti gerbiamam E. Pupiniui.
2009 metais Tarptautinis valiutos fondas akcentavo tokį dalyką, nes buvo kalbama apie verslą ir kultūros organizatorius. Yra toks dalykas, kad būtent tos šalys, kurios sugebėjo ekonominės krizės metu išsivaduoti iš tos krizės, būtent verslas, verslininkai ir pažiūrėjo čia ir dabar, kūrybiškai ėmėsi tų darbų. Todėl tos valstybės ir išsilaikė, ir nebankrutavo kaip kitos šalys. Tai tiek, ačiū jums.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Štai kaip gerai, kad yra Seimo narių pareiškimai. Ačiū R. Šarknickui. E. Zingeris. Prašau, Emanueli.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Mieli bičiuliai, leiskite labai trumpai 35 Seimo narių, kurie yra visose frakcijose, vardu pasveikinti Izraelio Valstybę su Nepriklausomybės diena. Aš jums visiems bandau pasiųsti ir Izraelio prezidento pasveikinimą. Noriu pasakyti, kad šią vakar minėtą dieną 26 tūkst. jaunuolių atidavė savo gyvybes už šios valstybės egzistavimą ir buvo daugybė tūkstančių teroro aukų. Valstybingumo sukūrimo iš nieko iš esmės prasme ir pastangų prasme mes turime partnerį ir draugą, už kurį dažnai balsuojame Jungtinėse Tautose. Turėdamas labai gausią lietuviškai šnekančią visuomenę Tel Avive, aš perduodu kartu ir linkėjimus tiems, kurie sveikina Izraelį 72-ųjų valstybės įkūrimo metų šventės proga, ir tikiuosi, kad mes sugebėsime mokytis vienas iš kito, iš mūsų bičiulių ir draugų, su kuriais gal kai kas iš jūsų mokėsi universitetuose Lietuvoje, vėliau jie išvažiavo ir vėliau kūrė šią panašią į Lietuvą, bet labai savyje laisvą ir gera vienas kitam linkinčią valstybę. Gera linkinčią savo visuomenės nariams, gera linkinčią kaimynams ir linkinčią taikos pasaulyje.
Aš manau, kad jūs prisijungiate prie mano noro matyti, kad ši valstybė egzistuotų, ji būtų tvari, ir jos Nepriklausomybės dienos proga sveikinate. Ačiū jums.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ačiū Emanueliui. Mieli kolegos, šiandien, beje, yra ir Gyvybės diena. Aš manau, kad puiki proga šiandien mums visiems pagalvoti apie gyvybės kultūrą, apie pagarbą motinystei ir juo labiau kai šį savaitgalį artėja Motinos diena. Linkėdama gražaus savaitgalio, aš dėkoju už šiandien dieną.
Prieš tai dar P. Urbšys – replika. Prašau.
P. URBŠYS (MSNG). Aš labai atsiprašau, pasakysiu vieną sakinį.
PIRMININKĖ. Nors ir du, dabar niekur neskubame.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiamam Seimo nariui R. Šarknickui aš norėčiau priminti, kad sprendimas dėl šito centro statybos yra grynai savivaldybės kompetencija. O miesto mero pavaduotojas kultūros klausimams yra valstietis. Aš tikiuosi, jūs sugebėsite su juo kažkaip surasti komunikaciją, kad išgirstumėte vienas kitą.
PIRMININKĖ. Išgirskime vieni kitus. Gražaus savaitgalio linkėjimo proga registruojamės. Žinoma, registracija. Padėka jums už labai produktyvų šiandieninį darbą. Ačiū.
Užsiregistravo 65 Seimo nariai. 2020 m. balandžio 30 d., ketvirtadienio, vakarinį posėdį baigiame. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: LLRA-KŠSF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos-Krikščioniškų šeimų sąjungos frakcija; LSDDF – Lietuvos socialdemokratų darbo frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija.