LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

TEISĖS IR TEISĖTVARKOS KOMITETAS

PAPILDOMO KOMITETO IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS MIŠKŲ ĮSTATYMO NR. I-671 11 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO

(NR. XIIIP-777)

2017 m. birželio 21 d. Nr.102-P-22

Vilnius

Komiteto posėdyje dalyvavo: komiteto pirmininkas Julius Sabatauskas, komiteto pirmininko pavaduotojas Stasys Šedbaras, nariai: Rimas Andrikis, Irena Degutienė, Vitalijus Gailius, Česlav Olševski, Lauras Stacevičius, Rimantė Šalaševičiūtė, Petras Valiūnas.

Komiteto biuro patarėjai: Dalia Latvelienė, Martyna Civilkienė, Jurgita Janušauskienė, Rita Karpavičiūtė, Irma Leonavičiūtė, Rita Varanauskienė, Loreta Zdanavičienė, padėjėjos: Aidena Bacevičienė, Modesta Banytė.

Institucijų atstovai: Krašto apsaugos ministerijos atstovai: ministras Raimundas Karoblis, ministro patarėja Greta Monika Tučkutė, vyr. specialistė Irma Jakimavičiūtė, Aplinkos ministerijos atstovas Nerijus Kupstaitis.

2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2017-06-06	1	Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas: 1. Projekto 1 straipsnio 6 dalimi keičiamo įstatymo 11 straipsnio 8 dalyje siūloma nustatyti, kad reikalavimas į valstybės biudžetą sumokėti piniginę kompensaciją netaikomas už tą kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės dalį, kurioje įgyvendinami ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektai. Atkreiptinas dėmesys, kad miško žemę paverčiant kitomis naudmenomis, miško aplinka iš esmės sunaikinama, todėl keičiamame įstatyme yra nustatytos piniginės kompensacijos, kurios naudojamos naujiems miškams įveisti skirtai žemei įsigyti, miškams įveisti ir kitoms su miškų priežiūra, apsauga ir tvarkymu susijusioms priemonėms finansuoti. Pažymėtina, kad projekto aiškinamajame rašte nurodyta, jog pagal teikiamo įstatymo projekto nuostatas įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektą kaip piniginė kompensacija į valstybės biudžetą nebūtų sumokėta apytiksliais skaičiavimais 13 mln. eurų. Taip pat nurodyta, kad šios lėšos „galėtų būti panaudotos kitoms krašto apsaugos sistemos reikmėms“. Tačiau projekto aiškinamajame rašte nėra nurodoma, iš kokių lėšų ir ar bus atkuriamas miškas, įveisiami nauji miškai vietoje iškirstų miškų ir pan. Šių nuostatų kontekste pažymėtina, kad Konstitucinis Teismas 1998 m. birželio 1 d. nutarime yra konstatavęs, kad miškas yra vienas pagrindinių gamtos turtų. Jis yra vienos bendros ekologinės sistemos dalis, tarnauja visuomenės ir žmonių gerovei, saugo kraštovaizdžio stabilumą, gerina aplinkos kokybę. Konstitucinis Teismas taip pat yra konstatavęs, kad įstatymų leidėjas pagal Konstituciją, inter alia jos 23, 54 straipsnius, įstatyme nustatydamas aiškius miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis kriterijus, turi paisyti viešojo intereso (Konstitucinio Teismo 2006 m. kovo 14 d., 2009 m. birželio 22 d. nutarimai).	Atsižvelgti	Nuostata aptarta su rengėjais. Pastabų teikėjai neįžvelgia prieštaravimo Konstitucijai dėl pozityviosios diskriminacijos ir valstybės prioritetų, atsižvelgiant į geopolitinę situaciją, į Lietuvos įsipareigojimus NATO. Miškų teritorijos reikalingos kariniams poligonams, pratyboms, todėl pritartina poreikiui plėsti bazes, atsižvelgiant į valstybės poreikio svarbą.
2.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2017-06-06	2	2. Projekto 2 straipsnyje siūloma nustatyti, kad „iki šio įstatymo įsigaliojimo pradėtos valstybinės miško žemės, kurioje įgyvendinami ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektai, pavertimo kitomis naudmenomis procedūros tęsiamos ir baigiamos vykdyti vadovaujantis šio įstatymo nuostatomis“. Atkreiptinas dėmesys, kad projekto nuostatomis siekiama patikslinti ir iš dalies išplėsti keičiamo įstatymo 11 straipsnyje nustatytus miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis atvejus bei nustatyti išimtį dėl piniginės kompensacijos į valstybės biudžetą nemokėjimo už tą kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės dalį, kurioje įgyvendinami ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektai, taigi projektu iš esmės nėra keičiamos miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis procedūros, todėl nėra aiškus projekto nuostatų „procedūros tęsiamos ir baigiamos vykdyti vadovaujantis šio įstatymo nuostatomis“ turinys. Jeigu įstatymo projekto iniciatoriai šiame straipsnyje siekia nustatyti atleidimo nuo pareigos mokėti piniginę kompensaciją taikymo sąlygas iki šio įstatymo įsigaliojimo pradėtų valstybinės miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis procedūrų atveju, tai projekto nuostatos turėtų būti atitinkamai tikslinamos. Be to, iš projekto 2 straipsnio turinio darytina išvada, kad šiuo straipsniu siūloma reglamentuoti įstatymo taikymą, o ne jo įgyvendinimą. Atsižvelgus į tai, projekto 2 straipsnio pavadinime vietoj žodžio ,,įgyvendinimas“ įrašytinas žodis ,,taikymas“.	Pritarti
3.	Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2017-06-06	2	N	3. Pagal projekto aiškinamąjį raštą Vyriausybė turėtų priimti įstatymui įgyvendinti reikalingus teisės aktus. Atsižvelgiant į tai, jog įstatymo įgyvendinimui būtų tinkamai pasirengta, siūlytume projekto nuostatose nustatyti vėlesnę įstatymo įsigaliojimo datą bei įpareigojimą Vyriausybei priimti įstatymą įgyvendinančius teisės aktus iki įstatymo įsigaliojimo. Atkreiptinas dėmesys, kad toks įpareigojimas turėtų įsigalioti anksčiau nei visas įstatymas.	Pritarti	Šiuo metu nėra nustatyta įsigaliojimo data, siūlytina pagrindiniam Komitetui nustatyti protingą terminą, per kurį Vyriausybė suspėtų pasirengti įstatymo įgyvendinimui.

3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai: negauta.

4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai: negauta.

5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo nariai Simonas Gentvilas Juozas Baublys Stasys Šedbaras 2017-06-13	1	1	8	N	Argumentai: šiuo Lietuvos Respublikos miškų įstatymo Nr. I-671 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu (toliau – Įstatymo projektas) siūloma užtikrinti galimybę visais atvejais miško žemę, esančią krašto apsaugos sistemai priklausančiose teritorijose, paversti kitomis naudmenomis, kad krašto apsaugai skirtas teritorijas būtų galima plėtoti pagal krašto apsaugos reikmes. Esant nemažam karinių poligonų miškingumui (30–50 proc.), Lietuvos kariuomenei naudoti juos pagrindinėms karių ir karinių vienetų mokymo ir rengimo funkcijoms vykdyti, plėtoti priimančiosios šalies paramos pajėgumus ir užtikrinti pasirengimą sąjungininkų pajėgų dislokavimui ar atvykstančių pastiprinimo pajėgų priėmimui juose, taip pat vystyti minėtoms reikmėms tinkamą infrastruktūrą, nepavertus miško žemės kitomis naudmenomis, yra neįmanoma. Atkreiptinas dėmesys, jog savivaldybių teritorijose, kurių miškingumas viršija 50 procentų, su problema plėtoti piliečiams ir valstybei svarbias veiklas susiduria ne tik krašto apsaugos sistema, bet ir pačios savivaldybės. Kadangi, miškingų savivaldybių teritorijos didžioji dalis yra apaugusi miškais, todėl yra sudėtinga surasti tinkamą žemės plotą verslo ar pramonės įsikūrimui bei vystymui. Verslo, pramonės ar naujų inovacijų vystytojai ketindami investuoti į gamybą, pramonę, sandėliavimą ir naujų darbo vietų sukūrimą tokiose savivaldybėse, susiduria su papildomais finansiniais reikalavimais – kompensacijos sumokėjimu už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis. Tokie reikalavimai atgraso investuotojus, todėl toks teisinis reglamentavimas neigiamai atsiliepia minėtų savivaldybių ekonomikai, bei potencialias investicijas ir ekonominę plėtrą nukreipia į kitas savivaldybes. Dėl tokios diskriminacinės ir nelygiavertės teisinės padėties, miškingose savivaldybėse nevyksta ekonominė plėtra, nėra investuojama į naujus ir perspektyvius projektus, bei nesukuriamos naujos darbo vietos, ko pasekoje nėra surenkami mokesčiai į savivaldybių biudžetus ir nėra gerinamas gyventojų gyvenimas. Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes siūlome papildomai, kartu su Įstatymo projektu siūlomais pakeitimais, pakeisti ir Įstatymo projekto 11 straipsnio 1 dalies 8 punktą. Pasiūlymas: Pakeisti miškų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 8 punktą jį išdėstant: „8) gyvenamosioms, pramonės ir (ar) sandėliavimo teritorijoms miestuose formuoti, kai miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis inicijuoja savivaldybės, kurios teritorijos miškingumas yra didesnis kaip 50 procentų ir kurioje nėra galimybės šių teritorijų formuoti ne miško žemėje, administracijos direktorius, išskyrus Neringos savivaldybę;”	Pritarti	Balsavimo rezultatai: 9 – už. Gali būti pritartina, nes Komitetas nuostatą pripažino neprieštaraujančia Konstitucijai. Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Seimo statuto 67 straipsnio 3 punktu, Teisės ir teisėtvarkos komitetas 2017 m. gegužės 31 d. svarstydamas įstatymo projekto Nr. XIIIP-700 atitikimą Konstitucijai, preliminariai įvertino, kad: 3.1. Lietuvos Respublikos miškų įstatymo Nr. I-671 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto (Nr. XIIIP-700) 1 straipsnio 1 dalies nuostatos (miško žemė gali būti paverčiama kitomis naudmenomis <...> pramonės ir (ar) sandėliavimo teritorijoms miestuose formuoti) neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 54 straipsniui.
2.	Seimo nariai Simonas Gentvilas Juozas Baublys Stasys Šedbaras 2017-06-13	1	6	Argumentai: šiuo matu galiojančiame miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalyje numatyta kad asmenys, inicijuojantys valstybės miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis, privalo į valstybės biudžetą sumokėti piniginę kompensaciją. Įstatymo projektu siūloma pakeisti Miškų įstatymo 11 straipsnio 8 dalį ir numatyti išimtį dėl piniginės kompensacijos mokėjimo įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektus. Tačiau, miškingos savivaldybės (kurių miškingumas viršija 50 procentų) jau šiomis dienomis, savo teritorijose vykdydamos nuosavybės teisės į žemę atkūrimo procedūras, bei ruošdamos naujus teritorijų planavimo ir kitus šioms procedūroms būtinus dokumentus, sumoka pinigines kompensacijas į Valstybės biudžetą už valstybinio miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis iš savo savivaldybių biudžeto. Nuosavybės teisės į žemę atkūrimas yra Valstybės prisiimta prievolė, kuri vykdoma per Nacionalinę žemės tarnybą, tačiau kompensacija apmokama iš savivaldybės biudžeto. Kaip matyti, minėtos savivaldybės yra dviprasmiškoje ir ekonomiškai joms nenaudingoje situacijoje. Savivaldybės atkurdamos nuosavybės teisę į žemę išlaidauja iš savo biudžeto, tačiau pati valstybė nesudaro palankaus teisinio pagrindo savivaldybėms kurti ir vystyti pramonę, verslą, sandėliavimą, darbo vietų steigimą ir investicijų pritraukimą miškinguose plotuose valstybės miško žemes paverčiant kitomis naudmenomis. Atsižvelgiant į tai kas išdėstyta, bei į aukščiau išdėstytą argumentaciją, siūloma netaikyti reikalavimo sumokėti piniginę kompensaciją už tą, kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės dalį, kurioje atkuriamos piliečių nuosavybės teisės ar formuojami pramonės ir (ar) sandėliavimo objektai. Pasiūlymas: Pakeisti Įstatymo projekto 11 straipsnio 8 dalį išdėstant: „8. Asmenys, inicijuojantys valstybinės miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis, privalo į valstybės biudžetą sumokėti piniginę kompensaciją, kurią sudaro kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės sklypo vertė rinkos kainomis, jame augančio medyno įveisimo ir išauginimo iki amžiaus, kurį šis medynas pasiekė pavertimo kitomis naudmenomis metu, išlaidos ir prarasto medienos prieaugio, kurį šis medynas sukauptų iki nustatyto pagrindinių kirtimų amžiaus, vertė nenukirsto miško kainomis. Miško žemę paverčiant kitomis naudmenomis III grupės miškuose, mokama dvigubo dydžio piniginė kompensacija, II grupės miškuose – trigubo dydžio piniginė kompensacija. Reikalavimas sumokėti piniginę kompensaciją netaikomas už tą kitomis naudmenomis paverčiamos miško žemės dalį: 1) kurioje formuojami atskirieji želdynai ir (ar) įrengiamos kapinės; 2) kurioje atkuriamos piliečių nuosavybės teisės ar formuojamos visuomeninės paskirties, bendro naudojimo, pramonės ir (ar) sandėliavimo objektai gyvenamosios teritorijos miestuose ir (ar) inžinerinės infrastruktūros teritorijos, apimančios komunikacinius koridorius, inžinerinius tinklus, susisiekimo komunikacijas ir aptarnavimo objektus šioms formuojamoms teritorijoms aptarnauti, kai miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis inicijuoja savivaldybės, kurios teritorijos miškingumas yra didesnis kaip 50 procentų ir kurioje nėra galimybės šių teritorijų formuoti ne miško žemėje, administracijos direktorius, išskyrus Neringos savivaldybę; 3) kurioje įgyvendinami ypatingos valstybinės svarbos krašto apsaugos srities projektai.“	Pritarti	Balsavimo rezultatai: 5 – už, 0 – prieš, 4 – susilaikė.
3.	Seimo narys Valerijus Simulik 2017-06-14	1	Argumentai: Šiuo metu galimybę suformuoti rekreacinės paskirties teritoriją miško žemėje numato Įstatymo 11 straipsnio 3 dalis, tačiau tokia galimybė nepaminėta Įstatymo to paties 11 straipsnio 1 dalyje, o būtent: Įstatymo 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad valstybiniuose parkuose, biosferos rezervatuose ir biosferos poligonuose esančią miško žemę paversti kitomis naudmenomis leidžiama tik reikmėms, susijusioms su saugomų teritorijų apsauga, tvarkymu, pritaikymu visuomenės poreikiams ir naudojimu rekreacijai, jei tai numatyta šių saugomų teritorijų planavimo dokumentuose ir neprieštarauja valstybinių parkų, biosferos rezervatų ir biosferos poligonų nuostatams. Esant tokiems įstatymo netikslumams Valstybinė miškų tarnyba negali apskaičiuoti piniginės kompensacijos dydį už miško žemės pavertimą kitomis naudmenomis rekreacinėms teritorijoms formuoti. Kol neapskaičiuotas minėtas piniginės kompensacijos dydis, savivaldybių administracijos vadovai neturi teisės tvirtinti detaliųjų planų ir formuoti rekreacinių teritorijų, nors šios ir numatytos saugomų teritorijų planavimo dokumentuose ir neprieštarauja valstybinių parkų, biosferos rezervatų ir biosferos poligonų nuostatams. Pataisa siekiama patikslinti ir suderinti Įstatymo 11 straipsnio 1 ir 3 dalies nuostatas. Pasiūlymas: Papildyti įstatymo projekto 1 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti sekančiai: ,,1. Pakeisti 11 straipsnio 1 dalies 3 ir 5 punktąus ir jį juos išdėstyti taip: ,,3) visuomeninės paskirties, bendrojo naudojimo, rekreacinėms ir atskirųjų želdynų teritorijoms formuoti;“. „5) teritorijose, skirtose valstybės sienos apsaugos tikslams ir krašto apsaugos tikslams;“.	Pritarti	Balsavimo rezultatai: 9 – už.

6. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai:

6.1. Sprendimas: siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą XIIIP-777, atsižvelgiant į pasiūlymus ir pastabas, kuriems Komitetas pritarė.

7. Balsavimo rezultatai: už – 8, prieš – 0, susilaikė – 1.

8. Komiteto paskirti pranešėjai: Rimas Andrikis, Petras Valiūnas.

9. Komiteto narių atskiroji nuomonė: negauta.

Komiteto pirmininkas	Julius Sabatauskas	J

Komiteto biuro patarėja Dalia Latvelienė