LIETUVOS RESPUBLIKOS SPECIALIŲJŲ TYRIMŲ TARNYBA

Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijai El. paštas smmin@smm.lt

ANTIKORUPCINIO VERTINIMO IŠVADA

DĖL ŠVIETIMO ĮSTAIGŲ VADOVŲ SKYRIMO, VERTINIMO, NUŠALINIMO IR ATLEIDIMO ORGANIZAVIMO

2020 m. d. Nr.

Vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo 8 straipsnio nuostatomis ir atsižvelgdami į Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo nutarimą1 Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo 2019 m. rugsėjo 19 d. nutarimas Nr. KT25-N11/2019. Prieiga internete: https://www.lrkt.lt/lt/teismo-aktai/paieska/135/ta1967/content; http://www.teise.pro/index.php/2019/09/19/konstitucinis-teismas-prieme-nutarima-del-svietimo-istatymo-nuostatu-susijusiu-su-svietimo-istaigu-vadovu-kvalifikaciniais-reikalavimais-ir-tarnybiniu-patikrinimu-inicijavimu-atitikties-konstitucija/. , savo iniciatyva atlikome teisės aktų2 1. Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo Nr. I-1489 (toliau – Švietimo įstatymas) 59 straipsnis. 2. Konkurso valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų pareigoms eiti tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. liepos 1 d. įsakymu Nr. V-1193 (toliau – Konkurso švietimo įstaigų vadovų pareigoms eiti tvarka). 3. Kvalifikacinių reikalavimų valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovams aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. liepos 1 d. įsakymu Nr. V-1194 (toliau – Kvalifikacinių reikalavimų švietimo įstaigų vadovams aprašas). 4. Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų tarnybinių patikrinimų atlikimo tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2018 m. liepos 19 d. įsakymu Nr. V-663 (toliau – Švietimo įstaigų vadovų tarnybinių patikrinimų atlikimo tvarka). 5. Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų veiklos vertinimo nuostatai, patvirtinti Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2018 m. kovo 27 d. įsakymu Nr. V-279 (toliau – Švietimo įstaigų vadovų veiklos vertinimo nuostatai). , reglamentuojančių švietimo įstaigų vadovų skyrimo, vertinimo, nušalinimo ir atleidimo organizavimą, antikorupcinį vertinimą.

Atlikus antikorupcinį vertinimą nenustatyta nuostatų, kurios sudarytų tiesiogines sąlygas korupcijai kilti, tačiau kai kurios iš jų gali būti suvokiamos ir taikomos nevienareikšmiškai, tai yra laikytina korupcijos rizikos veiksniu. Siekdami skaidrinti švietimo įstaigų vadovų skyrimo, vertinimo, nušalinimo ir atleidimo organizavimo procesą ir atlikę antikorupcinį vertinimą, teikiame šias pastabas ir pasiūlymus:

1. Dėl švietimo įstaigų vadovų skyrimo

Pagal teisinį reguliavimą3 1) Švietimo įstatymo 59 straipsnio 1, 14 dalys. 2) Konkurso švietimo įstaigų vadovų pareigoms eiti tvarkos 5, 15, 16, 211, 30 punktai. viešą konkursą švietimo įstaigos vadovo pareigoms eiti (toliau – konkursas) organizuoja savininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija (dalyvių susirinkimas) ar jos (jo) įgaliotas asmuo (toliau – konkurso organizatorius), sudarant komisiją iš subjektų4 1) Konkurso organizatorius. 2) Atitinkamo švietimo įstaigos tipo ar vadovų asociacija. 3) Jeigu ji yra mokyklos bendruomenė: po vieną atstovą siūlo skirti tėvai, pedagogai ir mokiniai (jeigu jiems nėra sukakę 16 metų, jiems atstovauja tėvai) ministerija švietimo pagalbos įstaigos socialiniai partneriai. teikiamų 7 kandidatų į komisijos narius. Konkurso naujai įsteigtos mokyklos vadovo pareigoms eiti komisija sudaroma iš 4 narių be mokyklos bendruomenės teikiamų asmenų. Komisija savo sprendimus priima dviem būdais: pretendentai vertinami balais už privalomų reikalavimų atitiktį, kiti sprendimai priimami visų komisijos narių balsų dauguma. Komisijos sprendimai yra teisėti, jei, juos priimant, dalyvauja ne mažiau kaip 2/3 komisijos narių. Nurodytas teisinis reguliavimas svarstytinas keliais aspektais:

1.1. Tiek įstatymo leidėjas, tiek jo įgyvendinamojo teisės akto rengėjas nustato skirtingą komisijos sudėties narių skaičių, kuris atrenka švietimo įstaigos vadovus. Pažymėtina, kad konkursui į veikiančios švietimo ugdymo įstaigos vadovo pareigas nustatomas didesnis5 7 komisijos nariai. komisijos narių skaičius, o į naujai įsteigtos švietimo ugdymo įstaigos vadovo pareigas – mažesnis6 4 komisijos nariai. , nors tikslas yra vienas – atrinkti tinkamiausią švietimo įstaigos vadovą. Manome, kad tokiu būdu sudaromos nevienodos sąlygos konkurso į švietimo ugdymo įstaigos vadovo pareigas organizavimui. Esant mažesniam komisijos narių skaičiui atsiranda didesnė galimybė lengviau susitarti ir atrinkti norimą kandidatą į vadovus, kadangi mažėja komisijos narių skaičius teisėtam sprendimui priimti7 Tai gali būti tik konkurso organizatoriaus deleguoti atstovai, kurie galimai priims konkurso organizatoriui palankų sprendimą. , tai tik mažina komisijos priimamo sprendimo skaidrumą.

Siekdami objektyvaus ir skaidraus konkursų į švietimo ugdymo įstaigos vadovo pareigas konkurso organizavimo ir vienodų sąlygų sudarymo pretendentams, siūlome svarstyti galimybę nustatyti vienodą komisijos narių skaičių organizuojant konkursus į švietimo ugdymo įstaigos vadovo pareigas, pasikviesdami visuomeninių organizacijų ar tėvų ir (ar) mokinių asociacijų atstovus ir tada, kai yra organizuojamas konkursas į naujai įsteigtas švietimo ugdymo įstaigas.

1.2. Pagal teisinį reguliavimą8 Konkurso švietimo įstaigų vadovų pareigoms eiti tvarkos 34.4 punktas. vertinant pretendentus į vadovo pareigas komisija aptaria pagrindines pastabas ir komisijos nariai savarankiškai įvertina kiekvieno pretendento kompetencijas pagal 1–5 balų skalę, užpildydami vertinimo pastabų lenteles. Su šiomis pastabomis turi teisę susipažinti visi komisijos nariai. Jeigu komisijos nario vertinimas skiriasi nuo kitų vertinimų, jo gali būti prašoma argumentuoti savo vertinimą. Dėl nustatyto teisinio reguliavimo kyla klausimų: a) ar prašant komisijos nario argumentuoti kandidato vertinimą nedaromas galimas poveikis dėl galutinio rezultato (ne)norimam kandidatui ir b) ar komisijos nario argumentavimas dėl kandidato vertinimo turi įtakos kandidato galutiniam rezultatui: ar balas keičiamas, ar neatliekami jokie komisijos nario suteikto balo pakeitimai. Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo ir skaidraus sprendimo priėmimo, siūlome išbraukti šią pažymėtą nuostatą arba nustatyti pareigą visiems komisijos nariams motyvuoti savo vertinimus skyrus žemus (1-2) ar itin aukštą (5) balą.

1.3. Konkurso švietimo įstaigų vadovų pareigoms eiti tvarkos 42 punkte nustatyta, kad komisijos narys ar pretendentas dėl galimų konkurso organizavimo tvarkos pažeidimų turi teisę pateikti skundą švietimo ir mokslo ministrui, kuris gali sudaryti komisiją galimam pažeidimui ištirti. Iš teisinio reguliavimo neaišku, ar į švietimo ir mokslo ministro sudaromą komisiją galimam pažeidimui ištirti paskiriami tie patys asmenys, kurie dalyvavo komisijoje vykdant konkursą.

Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo ir išvengti situacijos, kai tie patys asmenys vertina savo priimtus sprendimus, siūlome nustatyti, kad sudarant šią komisiją negali būti skiriami asmenys, kurie buvo komisijos nariai vykdant konkursą.

2. Dėl švietimo įstaigų vadovų veiklos vertinimo

2.1. Pagal teisinį reguliavimą9 Švietimo įstaigų vadovų veiklos vertinimo nuostatų 17.3 punktas. švietimo įstaigų vadovų metų veiklos ataskaita gali būti įvertinta patenkinamai – švietimo įstaigos vadovas įvykdė tik kai kurias užduotis pagal sutartus vertinimo rodiklius. Iš teisinio reguliavimo neaišku, kokiu principu vertinama vadovo ataskaita patenkinamai. Kyla klausimas, ar visais atvejais vertinama patenkinamai, kai: a) didelė dalis užduočių įvykdyta ir viena užduotis įvykdyta iš dalies, ir b) įvykdyta tik viena iš visų nustatytų užduočių. Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo ir objektyvaus ir sąžiningo vadovo veiklos įvertinimo, siūlome apsvarstyti galimybę kiekvieną vertinimo rodiklį įvertinti balais ar procentais, kurių suma ar procentai neviršytų nustatytos maksimalios balų sumos ar procentų intervalo, pagal kuriuos vertinama vadovo veikla.

2.2. Švietimo įstaigų vadovų veiklos vertinimo nuostatų 24.3 punktui taikoma išvados 2.1 punkto pastaba.

2.3. Pagal Švietimo įstaigų vadovų veiklos vertinimo nuostatų 30 punktą, kai švietimo įstaigos vadovo veikla per kadenciją ne mažiau kaip 3 kartus buvo įvertinta „gerai“ arba „labai gerai“, jam nereikia įsivertinti vadovavimo švietimo įstaigai kompetencijų, jei jis pasibaigus kadencijai nusprendžia dalyvauti konkurse švietimo įstaigos vadovo pareigoms eiti. Švietimo įstatymo 59 straipsnis nenustato privilegijos ne mažiau kaip 3 kartus „gerai“ arba „labai gerai“ įvertintam ir konkurse dalyvausiančiam švietimo įstaigos vadovui neatlikti vadovavimo kompetencijų vertinimo. Minėtas įstatymas atleidžia nuo vadovavimo kompetencijų vertinimo tik ne mažiau kaip 20 metų vienoje švietimo įstaigoje vadovo pareigas ėjusius vadovus.

Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo ir teisės aktų nuostatų derinimo tarpusavyje, siūlome įstatymo įgyvendinamąjį teisės aktą suderinti su Švietimo įstatymu ar inicijuoti Švietimo įstatymo pakeitimą dėl vadovavimo kompetencijų vertinimo neatlikimo „gerai“ arba „labai gerai“ įvertintiems vadovams, kurie kadencijai pasibaigus dalyvaus konkurse.

3. Dėl švietimo įstaigų vadovų vadovavimo kompetencijų vertinimo

3.1. Kvalifikacinių reikalavimų švietimo įstaigų vadovams aprašo priedas nustato švietimo įstaigų vadovų vadovavimo kompetencijos vertinimo atlikimo procedūrą. Šios procedūros metu naudojamos institucijos parengtos užduotys. Iš teisinio reguliavimo neaišku, ar vadovavimo kompetencijų vertinime dalyvaujantys vertintojai ar ekspertai rengia šias užduotis asmeniškai ar tai atlieka kiti asmenys. Iš teisinio reguliavimo neaišku, kokiu periodiškumu keičiasi užduočių turinys.

Siekdami teisinio reguliavimo aiškumo, siūlome tikslinti ir nustatyti rengiamų užduočių subjektus ir jų turinio keitimo periodiškumą.

3.2. Kvalifikacinių reikalavimų švietimo įstaigų vadovams aprašo priedo 37 punktas nustato, kad institucijos vadovas apeliacijoms nagrinėti sudaro ne mažiau kaip trijų asmenų apeliacinę komisiją. Vienas iš komisijos narių gali būti vertintojas ar ekspertas, kuris nedalyvavo pretendento kompetencijų vertinime ar prilygintame vertinime. Komisija gali išklausyti pretendentą, vertinusį vertintoją ar ekspertą, įvertina pretendento vertinimo dokumentus, skaitmeninį įrašą, kitą su vertinimu susijusią informaciją ir pateikia institucijos vadovui išvadą dėl apeliacijos. Institucijos vadovas, atsižvelgdamas į komisijos išvadą, priima vieną iš sprendimų10 1. Apeliaciją atmesti, palikti galioti kompetencijų įvertinimą ir grąžinti pretendentui vertinimo ar prilyginto vertinimo ataskaitos originalą. 2.Pakeisti pretendento kompetencijų įvertinimą arba kompetencijų apibūdinimą ir išduoti naują vertinimo ataskaitą. . Teisinis reguliavimas leidžia tiems patiems subjektams nagrinėti pretendento pateiktas apeliacijas, tai yra vertinti savo pačių atliktą pretendento kompetencijų atliktą vertinimą. Teisinis reguliavimas, nors ir suteikia galimybę dalyvauti vienam pretendento kompetencijų vertinime nedalyvaujančiam komisijos nariui, tačiau jo balsas neturi lemiamos įtakos komisijos priimamam sprendimui. Situacija, kai asmenys nagrinėja skundus dėl savo priimtų sprendimų, laikytina korupcijos rizikos veiksniu. Siekdami didinti apeliacinės komisijos veiklos objektyvumą ir skaidrumą, siūlome neskirti tų pačių asmenų į apeliacinę komisiją, vertinančią skundžiamus šios komisijos sprendimus.

4. Dėl švietimo įstaigų vadovų tarnybinio patikrinimo ir nušalinimo nuo pareigų

Teisinis reguliavimas11 Švietimo įstatymo 59 straipsnio 16 dalis, Švietimo įstaigų vadovų tarnybinių patikrinimų atlikimo tvarkos 5 punktas. nustato, kad tais atvejais, kai švietimo įstaigos savininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija (dalyvių susirinkimas) ar jos (jo) įgaliotas asmuo arba savivaldybės meras gauna informaciją (asmens skundą, informaciją apie tai, kad švietimo įstaigos vadovas, įtariamas ar kaltinamas padaręs nusikalstamą veiką, visuomenės informavimo priemonėse paskelbtą ar kitokią informaciją) apie tai, kad švietimo įstaigos vadovas galimai padarė šiurkštų darbo pareigų pažeidimą arba nėra nepriekaištingos reputacijos, ši institucija arba jos įgaliotas asmuo pradeda tarnybinį patikrinimą, kurio metu švietimo įstaigos vadovas nušalinamas nuo pareigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos (dalyvių susirinkimo) ar jos (jo) įgalioto asmens sprendimu arba atitinkamai – savivaldybės mero potvarkiu.

Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas12 Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo 2019 m. rugsėjo 19 d. nutarimas Nr. KT25-N11/2019. pripažino, kad Švietimo įstatymo 59 straipsnio 16 dalyje nustatytas teisinis reguliavimas13 Tiek, kiek pagal jį, gavus bet kokią informaciją apie tai, kad švietimo įstaigos vadovas galimai padarė šiurkštų darbo pareigų pažeidimą arba nėra nepriekaištingos reputacijos, ne vėliau kaip per 3 darbo dienas nuo tokios informacijos gavimo dienos privalo būti pradėtas tarnybinis patikrinimas, o tokio patikrinimo laikotarpiu švietimo įstaigos vadovas privalo būti visais atvejais nušalintas nuo pareigų. prieštarauja konstituciniam teisinės valstybės principui ir pažymėjo, kad toks teisinis reguliavimas taip pat vertintinas kaip neatitinkantis iš konstitucinio teisingumo principo kylančio reikalavimo įstatymų leidėjui, reguliuojant nušalinimo teisinius santykius, užtikrinti tam tikrą interesų, t. y. intereso apsaugoti nušalinamo nuo pareigų švietimo įstaigos vadovo teises ir laisves ir viešojo intereso tinkamai atlikti tarnybinį patikrinimą, pusiausvyrą siekiant išvengti inter alia galimos savivalės tokio nušalinimo procese. Be to, manome, kad toks reguliavimas gali būti ydingas antikorupciniu požiūriu, kadangi suteikia galimybę lengvai (pateikus bet kokią nepatikrintą informaciją) nušalinti švietimo įstaigos vadovą nuo pareigų, kuris galimai yra netinkamas ar nelojalus savivaldybės merui.

Siekdami piktnaudžiavimo galimybių panaikinimo, siūlome tikslinti reguliavimą ir nustatyti pateiktos informacijos tikrinimo procedūrą bei detalizuoti sprendimo nušalinti švietimo įstaigos vadovą nuo pareigų priėmimo pagrindus, kuriems esant vadovas nušalinamas nuo pareigų per tarnybinį patikrinimą ir jį atlikus.

Prašome per du mėnesius nuo antikorupcinio vertinimo išvados gavimo dienos informuoti Specialiųjų tyrimų tarnybą, kaip buvo atsižvelgta į šioje išvadoje pateiktas pastabas. Atsakymą prašome paskelbti per Lietuvos Respublikos Seimo teisės aktų informacinę sistemą ir jį susieti su šia antikorupcinio vertinimo išvada.

Direktoriaus pavaduotojas	Egidijus Radzevičius

Olga Meškienė, tel. (8 706) 63 347, el. p. olga.meskiene@stt.lt