LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
V (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO posėdžio NR. 208
STENOGRAMA
2018 m. rugsėjo 20 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkas V. PRANCKIETIS,
Seimo Pirmininko pirmoji pavaduotoja R. BAŠKIENĖ
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. NEKROŠIUS
PIRMININKAS (V. PRANCKIETIS). Gerbiami kolegos, 10 valandų, pradedame Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. rugsėjo 20 d. posėdį. (Gongas) Registruojamės.
Užsiregistravo 99 Seimo nariai.
10.01 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2018 m. rugsėjo 20 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Darbotvarkės tvirtinimas. Dėl darbotvarkės – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF*). Gerbiami kolegos, frakcijos vardu noriu pasiūlyti keletą projektų išbraukti ir vienu sakiniu pasakau motyvus, kodėl tai siūlau. Pirmiausia siūlau išbraukti 1-3 klausimą – Politinių partijų įstatymo pataisas, nes matome tai kaip tam tikrą politinės korupcijos atvejį, kai valdančiuosius remiančiai partijai yra atsilyginama dosniu biudžetiniu finansavimu.
Siūlau išbraukti 1-4 klausimą – Atliekų tvarkymo įstatymo pataisas, nes šio įstatymo priėmimas sukurtų neaiškią situaciją dėl jau pradėtų statyti jėgainių. Kai uždraudžiama statyti, neaišku, ką daryti tais atvejais, kai tam tikra statybos stadija jau yra pasiekta.
Toliau. Siūloma išbraukti 1-5 klausimą – Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo pataisas. Tikrai nekorektiška priiminėti tokius įstatymus, kurie bandytų eliminuoti iš Vyriausiosios rinkimų komisijos bene aktyviausią jos narį, principingai pasisakantį, bandant jam sukurti trukdžius toliau būti tos komisijos nariu.
Taip pat siūlau išbraukti 1-7 klausimą – dar vienos laikinosios tyrimo komisijos sudarymo iniciatyvą. Žmonės yra pavargę nuo tų visų tuščių politikavimų, susijusių su tokių komisijų veikla. Siūlome nebevarginti žmonių tokiomis iniciatyvomis.
PIRMININKAS. Daugiau pasiūlymų nematau. Dėl darbotvarkės 1-3 klausimo išbraukimo. Jo negalime svarstyti, nes Teisės departamento išvada yra nesvarstyta komitete. (Balsai salėje) Tai dėl Politinių partijų įstatymo.
O dėl kitų klausimų, dėl kitų pasiūlymų turime nuspręsti balsuodami. J. Razma siūlo išbraukti darbotvarkės 1-4 klausimą – Atliekų tvarkymo įstatymo straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Kas pritaria J. Razmos pasiūlymui, balsuoja už, o kurie mano, kad klausimas turi likti, balsuoja prieš. (Balsas salėje: „Jurgi, čia už tave?“)
Balsavo 109 Seimo nariai: už – 42, prieš – 45, susilaikė 22. Darbotvarkėje lieka.
Dėl darbotvarkės 1-5 klausimo – Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo taip pat kviečiu balsuoti. Kas pritaria J. Razmai, balsuoja už, tie, kurie mano, kad turi likti darbotvarkėje, balsuoja prieš.
Balsavo 108 Seimo nariai: už – 45, prieš – 42, susilaikė 21. Darbotvarkėje lieka.
Ir darbotvarkės 1-7 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl galimos neteisėtos įtakos ir (ar) poveikio Lietuvos politikams, valstybės tarnautojams ir politiniams procesams Lietuvoje parlamentinio tyrimo atlikimo sudarymo“ projektas. Kurie pritaria Seimo nario J. Razmos pasiūlymui išbraukti, balsuoja už, kiti balsuoja prieš arba susilaiko.
Balsavo 109 Seimo nariai: už – 49, prieš – 42, susilaikė 18. Klausimas lieka darbotvarkėje.
J. Olekas, prašom.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas Pirmininke. Aš norėčiau paprašyti, kadangi jūs pastebėjote, kad 1-3 klausimo nebus rytinėje darbotvarkėje, gal būtų galima Miškų įstatymą iš vėlumos atkelti į pirmą dienos pusę, kad mes galėtume pritarti, ir tiesiog būtų trumpesnė popietinė darbotvarkė, nes iš ryto turime laiko.
PIRMININKAS. Siūlote frakcijos vardu?
J. OLEKAS (LSDPF). Taip, frakcijos vardu.
PIRMININKAS. Balsuojame. Seimo nariai, pritariantys J. Oleko pasiūlymui, balsuoja už, kiti – kitaip. Gerbiami kolegos, Seniūnų sueigoje buvo nuspręsta dėl šio klausimo apsispręsti, ar jis lieka darbotvarkėje, ar nelieka darbotvarkėje Seime, nes Seniūnų sueiga nenusprendė. (Balsai salėje) Buvo siūlymas išmesti, ir jis buvo svarstomas. (Balsai salėje)
K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Gerbiamas Pirmininke, išties siūlyčiau palikti darbotvarkėje tą klausimą, nes nebuvo kitų nuomonių. Supraskime, kad Seimo nariai nori tą klausimą svarstyti. Siūlau apsispręsti, kaip ir buvo pirmasis siūlymas, balsuoti, ar jis bus atkeltas į rytinę, ar bus paliktas taip, kaip yra dabar. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. G. Landsbergis. Nekalba. J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Gerbiamas Pirmininke, jeigu aš gerai suprantu Aplinkos apsaugos komiteto pirmininką, jis pritaria tokiam variantui, kad ar jį paliekame dabar antroje dienos pusėje, ar keliame… Aš siūlau kelti į priekį, balsuoti, kad mes jį perkeltume į pirmą dienos pusę.
PIRMININKAS. Grįžtame prie to balsavimo, kurį buvau paskelbęs. Kas pritaria J. Oleko pasiūlymui atkelti klausimą į rytinę darbotvarkę, balsuoja už, kiti – kitaip.
Balsavo 110 Seimo narių, balsavo lygiai: už – 55, prieš – 34, susilaikė 21.
Balsuojame dar kartą. Kurie palaiko J. Oleko pasiūlymą, balsuoja už, tie, kurie mano, kad klausimas turi likti ten, kur buvo, balsuoja prieš arba susilaiko.
Balsavo 111 Seimo narių: už – 56, prieš – 33, susilaikė 22. Klausimas perkeliamas į rytinę darbotvarkę. Ar galime pritarti darbotvarkei bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
Dabar kaip taikos balandis – darbotvarkės klausimas. Leiskite visų mūsų vardu pasveikinti L. Staniuvienę jos išskirtinio gimtadienio proga. (Plojimai)
10.10 val.
Informaciniai pranešimai
Gerbiami kolegos, turiu paskelbti Lietuvos Respublikos Seimo frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ tokį pranešimą – „Dėl frakcijos seniūno pavaduotojo pakeitimo“. „Pranešame, kad 2018 m. rugsėjo 20 d. posėdyje Seimo frakcija „Tvarka ir teisingumas“ nutarė frakcijos narį A. Dumbravą, vietoj šiuo metu pavaduotojo pareigas einančio K. Bartkevičiaus, paskirti frakcijos seniūno pavaduotoju.“
10.11 val.
Seimo nutarimo „Dėl demografijos, migracijos ir integracijos politikos 2018–2030 m. strategijos patvirtinimo“ projektas Nr. XIIIP-2025(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-2 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl demografijos, migracijos ir integracijos politikos 2018–2030 m. strategijos patvirtinimo“ projektas. Pranešėja – Seimo narė G. Skaistė. Priėmimas.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritariame.
2 straipsnis. Yra Teisės departamento pasiūlymas, kuriam komitetas…
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Komitetas pasiūlymui pritarė.
PIRMININKAS. Pritarė. Galime pritarti 2 straipsniui.
Taip pat dėl 45-to yra Seimo nario T. Tomilino pasiūlymas.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Pasiūlymas buvo redakcinio pobūdžio. Komitetas…
PIRMININKAS. Įjungsime T. Tomilino mikrofoną ir jis pristatys savo pasiūlymą. Tada tarsimės, ar svarstome.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Čia turbūt kalbama apie techninę pataisą dėl to, kad mes turime suderinti su kitais teisės aktais Demografijos strategiją. Aš siūlau pritarti ir nėra čia apie ką diskutuoti. Kalbama apie motinystės atostogų terminų naudojimą.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Kadangi pastaba buvo techninio pobūdžio – pervadinti motinystės (tėvystės) pašalpą į vaiko priežiūros išmoką, tai komitetas apsvarstė ir šiandien pritarė.
PIRMININKAS. Galime pritarti bendru sutarimu šiai pataisai? Ačiū, pritarta.
Taip pat yra Seimo nario R. J. Dagio pasiūlymas. Prašom pakomentuoti lentelę.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Komitetas, kiek žinau, šiam pasiūlymui yra pritaręs. Tai priėmė, nes buvo nelogiška vieta, kad 2027 metais bus niekuo nepaaiškinamas gimstamumo bumas. Be jokių priežasčių per trejus metus mes visus rodiklius… kaip tik tada turėtume ir proveržį padaryti. Ten buvo koregavimo klaida, kad tai turi būti… Vis dėlto tai yra tolygus procesas, taip greitai neatsiranda, įsipareigojimai turėtų būti išdėstyti tolygiai. Todėl komitetas pritaria. Aš tik tai ir pakartoju.
PIRMININKAS. Seimas bendru sutarimu gali pritarti, kad pasiūlymas būtų svarstomas? Ačiū, pritarta. Komiteto nuomonė.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Kadangi iš tikrųjų logika pritaria, kad turėtų būti nuosekliai didinamas gimstamumas, tai komitetas svarstė ir šiam pasiūlymui pritarė.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
Ačiū pranešėjai. Motyvai dėl viso. (Balsai salėje) Motyvai už – Seimo narys K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš siūlau pritarti šiam projektui, kuris kilo gerosios Lietuvos praktikos būdu, tai reiškia – šiukšlių dėžės principu. Visos ministerijos ir institucijos, kurios buvo paprašytos ką nors pasiūlyti, pasiūlė, ir taip, kaip į šiukšlių dėžę, sugulė krūva pasiūlymų, kurie atrodo aktualūs toms ministerijoms, bet jie nėra strategija ir nėra strategiški. Šiukšlių dėžėje rasite ir mano grįžimo įstatymą, kurį buvau pasiūlęs valdantiesiems. Aišku, valdantieji negali jo priimti, nes jį pasiūlė opozicijos narys. Tas įstatymas yra toje pačioje šiukšlių dėžėje. Negaliu balsuoti prieš savo įstatymą.
PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai prieš – Seimo narė M. Navickienė.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš norėčiau atkreipti dėmesį į negerą tendenciją, kai dokumentai rašomi dėl to, kad būtų parašyti. Gal kam nors ir ramiau, gal kam nors lengviau širdyje, kad štai parašėme dar vieną demografinę strategiją, tuoj visi pradėsime laimingai gyventi, neišvykti iš Lietuvos ir gimdyti daugiau vaikų. Esame matę daug panašių dokumentų, kurie guli stalčiuose ir neturi realaus postūmio dalykams pradėti vykti greičiau arba efektyviau.
Man asmeniškai atrodo, kad tikrai per mažas dėmesys praktinėms priemonėms, kurios lengvintų šeimų gyvenimą, kad padėtų kuo greičiau sugrįžti po motinystės atostogų į darbo rinką, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros dalykai tikrai neaptarti tinkamai ir šiandien mes vis dar matome, kad moterys vis dar moka kur kas didesnę ekonominę kainą negu vyrai, kai yra toks šiandienis reglamentavimas. Todėl investicija į lyčių lygybę tikrai turėtų būti didesnė, negu mes matome šiuose dokumentuose.
Aš manau, pritardami tokiems dokumentams mes gal apskritai diskredituojame strategijų pačią koncepciją. Siūlyčiau pagalvoti (pati susilaikysiu), kad ateityje tie dokumentai būtų bent jau su praktinių priemonių rinkiniu, kuris būtų aptartas ir diskutuotas.
PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai už – Seimo narys Ž. Pavilionis.
Ž. PAVILIONIS (TS-LKDF). Aš vis dėlto norėčiau pasveikinti šį dokumentą. Pirmą kartą turime strategiją, kuri bando reaguoti į tai, kas yra skaudžiausia, ypač atkreipiamas dėmesys į lietuvių sugrąžinimą. Vienintelis dalykas, ko norėčiau palinkėti, – kad ta strategija virstų konkrečiais darbais su struktūromis, pinigais, kaip yra Izraelyje, kitose šalyse, kuriose šimtai žmonių kiekvieną dieną dirba pritraukdami savo piliečius atgal į savo tėvynę. Tiesiog norėčiau, kad tai taptų kūnu, ne tik žodžiais. O šiaip labai sveikinu ir siūlau balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai prieš – Seimo narys M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Aišku, keistai atrodo, kai konservatoriai kalba ir už, ir prieš, o valstiečiai sėdi, tyli ir, matyt, šypsosi sau į ūsą galvodami, kad čia, žiūrėkite, visi žmonės taip ir mato tą situaciją. Deja, žmonės mato ir tai, kad mes labai akivaizdžiai painiojame akademinį ir politinį žanrus. Šis dokumentas yra akademinio pobūdžio, jis iš esmės nieko nekeičia. Vyriausybės niekas nestabdo jau dabar teikti labai konkrečius praktinius sprendimus, kurie pakeistų ir demografinę situaciją, keistų gimstamumą, keistų mirtingumą, paragintų žmones grįžti čia, atgal į Lietuvą, ir kurti savo ateitį čia, Lietuvoje. Deja, mes užsiimame akademiniais dokumentais, kurie iš esmės nieko čia šiandien nepakeis. Lieka tik susilaikyti ir palinkėti Vyriausybei kuo greičiau imtis labai konkrečių priemonių, kurios duotų labai konkrečių rezultatų. Ačiū.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys L. Kasčiūnas, Tėvynės sąjunga.
L. KASČIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, iš tiesų su šiokiu tokiu avansu, be jokios abejonės, pasisakau už šitą strategiją. Sutinku su argumentais, kad kol kas mes neturime konkrečių priemonių plano. Tikimės, kad jis irgi atsiras. Bet pagarba rengėjams už tam tikro labai tikslaus mūsų demografinio paveikslo atskleidimą. Aš tai vertinu kaip gerą tolesnės diskusijos ir tolesnių veiksmų plano platformą.
Kas dar labai svarbu? Aš demografinę politiką vertinčiau kaip politiką, dėl kurios mes galime visi kartu sutarti ir ieškoti bendrų strateginių sprendimų. Tai būtų, man atrodo, gera proveržio sritis, kur galėtume tą rasti.
Dar viena turbūt esminė sąlyga ir prašymas, kad tuomet, kai opozicija irgi siūlys savo įstatymų projektus pagal šią strategiją, tai būtų vertinama irgi būtent tokiu būdu, kad ieškotume gerų sprendimų, o ne žiūrėtume pagal tai, kas ką siūlo. Aš labai tikiuosi, kad šiuo atveju mes galėsime rasti tam tikrus sprendimus, todėl siūlau šiandien pabalsuoti už.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiami kolegos, aš, kaip ir prieš tai kalbėję, tikrai nepasisakau prieš, bet noriu kai kuriuos argumentus tiktai išdėstyti. Jeigu šitą nutarimą perskaitys migrantai – tie, kurie išvažiavę į Airiją, į Norvegiją ir kitur, aišku, jie nesupras, kad tai yra dokumentas, kurio pagrindu ir dėl ko jie turėtų grįžti. Paprastai grįžimas yra susijęs su gyvenimo sąlygomis, su galimybe užsidirbti, dirbti ir t. t. Aš manau, tas procesas yra prasidėjęs ir galų gale emigrantai, kurie išvažiavę į kitas šalis, pamatė, kad ne taip lengva ten užsidirbti tą duoną, galų gale neaiški politinė padėtis. Tai šia prasme iš tikro reemigracija bus tokia.
Bet dar vieną noriu pabrėžti dalyką, kad iš Rytų Europos Sąjungos narių tiktai dviejose buvo neigiama emigracija, t. y. Slovakijoje ir Čekijoje. Visos kitos šalys iš esmės prarado labai daug savo žmonių. Tai, kad iš Čekijos ir Slovakijos neišvažiavo daug žmonių arba labai nedaug išvažiavo, lyginant su kitomis šalimis, tai rezultatas buvo, be abejo, Vyriausybės politikos ir tų investicijų, kurios buvo pakviestos iš Vakarų, konkrečiai iš Vokietijos. Manau, šitas nutarimas yra iš tikro pozityvaus pobūdžio kalbėjimas, bet didelės įtakos grįžimui jis nepadarys, matyt, nereikėtų to tikėtis. Ačiū.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys B. Markauskas.
B. MARKAUSKAS (LVŽSF). Ačiū, pirmininke. Aš tik noriu priminti, kad šios strategijos iniciatoriai yra praėjusios kadencijos Seimas. Tikrai džiaugiuosi, kad šios kadencijos Seimas tą darbą tęsia ir jį užbaigs. Ir netgi daugelis tų, kurie pasisakė prieš šią strategiją, iš tikrųjų pritarė, kad tokia strategija yra reikalinga. Tik visi sutinkame, kad dėl strategijos reikalingas konkretus priemonių planas, kuris tą strategiją įgyvendintų. Šiuo atveju noriu pažadėti kaip Migracijos komisijos pirmininkas, kad Migracijos komisija tikrai prisidės prie to, kad priemonių planas emigracijai mažinti tikrai bus konkretus. Tikrai kviečiu šiai strategijai pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir motyvai prieš – Seimo narys R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, iš tikrųjų šis klausimas pradėtas dar anksčiau, buvo dėtos tam tikros viltys, kad mes turėsime tam tikrą strategiją. Bet žodis „strategija“ tai nėra rinkinys visko, nes dabar galima būtų atsakyti – ką jūs darysite norėdami spręsti šitas problemas? – kad darysime viską. Čia nėra strategija. Turi būti aiškios kryptys, išryškintos kryptys ir tam turi būti skirti konkretūs pinigai, į ką mes investuosime. Jeigu iš visos šios strategijos viską mėgintume įgyvendinti, to padaryti neįmanoma, nes reikėtų beveik pusantro karto didesnio biudžeto, negu mes turime. Ar čia strategija?
Dabar ar jinai pakankamai ambicinga? Aš kalbėsiu apie demografiją, apie gimstamumo kryptį. Anuomet, kai 2002 metais buvome duobėj gimstamumo, Seimas priėmė ambicingą motinystės (tėvystės) dvejų metų programą. Vienus metus leidome, mokėjome pinigus iš „Sodros“ tam, kad galėtų auginti vaikus. Tas davė rezultatą. Paskui dar praplėtėme tas galimybes ir iš gimstamumo rodiklio – 1,2 mes išaugome iki 1,7 per 12 metų. Dabar mes užprogramavome pagal mūsų strategiją, kad mes 2030 metais toliau tęsime išmirimą. 1,9 tai yra išmirimo skaičius. Tai yra beveik vienintelis skaičius šioje strategijoje, ką mes turime padaryti. 1,9 tai yra tolesnis išmirimas.
Ką mes čia su ta strategija pasakysime, jeigu mes patys netikime, ką reikia padaryti? Tą, beje, ministras komiteto posėdyje pasakė, sako, nė vienai šaliai nepavyksta gimstamumo problemos spręsti ir mums nepavyks. Dėl tų motyvų aš tikrai, matydamas pozityvą tos visos dalies, susilaikysiu. Nemanau, kad ją reikėtų ateityje tobulinti, išbraukti tai, ko nereikia, ir sukoncentruoti pinigus į tai, ko reikia.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, dokumentai pristatyti, argumentai išsakyti, kviečiu balsuoti.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 104 Seimo nariai: už – 77, prieš – 3, susilaikė 24. Nutarimas (projektas Nr. XIIIP-2025) priimtas. (Gongas)
10.26 val.
Miškų įstatymo Nr. I-671 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2458 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-3 klausimas – Miškų įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2458. V. Vingrienė. Prašau. (Šurmulys salėje)
V. VINGRIENĖ (LVŽSF). Aš norėčiau paprašyti pertraukos iki kito posėdžio. Mes turime pasitikslinti pozicijas ir taip pat yra visuomenės atstovų, norinčių atvažiuoti ir palaikyti šitą klausimą. Taigi siūlau balsuoti… pertraukos…
PIRMININKAS. Kieno vardu prašote pertraukos?
V. VINGRIENĖ (LVŽSF). Frakcijos vardu. (Šurmulys salėje)
PIRMININKAS. K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Gerbiamas Pirmininke, taip pat žiūriu, kad dingo klausiančiųjų ir pasisakančiųjų sąrašas. Norėtųsi, kad būtų atkurta, kaip ir buvo prieš tai, iš ryto. Pasikeitė. Perkėlus klausimą į rytinę darbotvarkę, eiliškumas pasislinko.
PIRMININKAS. Sutinku.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Norėtųsi, kad išliktų.
PIRMININKAS. Gerai. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų pertrauka, balsuoja už, kiti – kitaip. (Šurmulys salėje)
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 52, prieš – 38, susilaikė 7. Trečdalis yra. Pertrauka iki kito posėdžio. Replika po balsavimo. P. Saudargas. Replika po balsavimo. Prašau.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke. Iš tiesų stebint tai, kas vyko Labanore, kai ministrui paskelbus apie tai, kad mėnesį laiko bus stabdomi kirtimai, yra duomenų, kad kirtimai dar labiau suintensyvėjo, kad dar nukirskime, dar daugiau tų pušų nukirskime. Panašu, kad šiandien daroma taip pat, kad dar nukelkime tą klausimą, kad per tą laiką dar daugiau medžių nupjautume, ar ne?
PIRMININKAS. J. Razma, replika po balsavimo.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gaila dėl tokio sprendimo ir dėl tokios valstiečių ir žaliųjų pozicijos, nors partijos pavadinime yra žodis „žalieji“. Bet jeigu jau nukėlėme, aš norėčiau, kad aiškiai fiksuotume, Pirmininke, kad tas klausimas popietinėje darbotvarkėje yra 15 valandą, o ne nugrūstas į patį galą, kai visuomenės atstovams sudėtinga tą stebėti. Man atrodo, jūsų frakcija taip nori maskuoti savo poziciją, nukeldama kuo toliau. Mano siūlymas, fiksuokime, kad nukeltas klausimas yra 15 valandą.
PIRMININKAS. K. Masiulis. Prašau.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, visai neseniai priėmiau austrų delegaciją, vokiečių delegaciją ir visados jie klausdavo, kai pasakydavau, kad pas mus valdantieji yra valstiečiai ir žalieji, jie nesuprasdavo tos samplaikos „valstiečiai žalieji“, dažniausiai valstiečiai būna ne žalieji. Patvirtinote.
Pasirodo, užsieniečiai nesupranta, aš irgi nesuprantu, kuo jūs žali esate?
PIRMININKAS. K. Mažeika, prašom.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, Pirmininke. Kolegos, iš tiesų jūs bijote kažko. Darbotvarkėje klausimas buvo po pietų. Visuomenė, norėdama žinoti savo didvyrius, planuoja atvažiuoti į posėdžių salę ar stebėti iš balkono, kaip vyksta šito klausimo svarstymas. Jūs norite jį atkelti ir galų gale neleisti matyti, kas vyksta. Galbūt iš tikrųjų visuomenė nori žinoti savo didvyrius ir dalyvauti procese. Tai ko jūs bijote? O kitas dalykas, jeigu bijote dėl Labanoro girios, jeigu nematėte viešojoje erdvėje, aktyvistas A. Gaidamavičius šiandien yra paskirtas ministro patarėju ir konsultuoja visais klausimais. Viskas yra derinama, darbai vyksta, miškas nekertamas, ko jūs labiausiai bijote. Kolegos, siūlau dirbti pagal darbotvarkę.
PIRMININKAS. J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas Pirmininke. Gerbiami kolegos, po susitikimų pas Seimo Pirmininką, gražiai organizuotų frakcijos seniūnų, ir po pažadų, kad mes galime konstruktyviai dirbti, dėl įtraukimo į šios dienos darbotvarkę tikrai esu dėkingas. Bet tai, kas yra padaryta dabar, kad bandoma visomis priemonėmis neleisti pateikti šio įstatymo, aš dar kartą sakau, kad vyksta pagal buvusį blogąjį scenarijų, kai nenorima, kad normalus įstatymo projektas būtų pateiktas Seimo nario, o kažkas nori nuplagijuoti ir pateikti prieš tai savo įstatymo projektą. Mes tokių atvejų iš tikrųjų ne kartą turėjome.
Aš labai prašau, Pirmininke, kad bent jau popietinėje darbotvarkėje mes galėtume nuo pat pradžių šitą įstatymą pateikti ir nelaukti, kol kas nors parengs panašų įstatymą, tik kito autoriaus, kad galėtume prisiimti, po to laukti.
PIRMININKAS. A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, jeigu jau yra žaidžiama, tai žaiskime iki galo. Aš frakcijos vardu siūlau daryti kiekvieno rytinio posėdžio darbotvarkės klausimo pertrauką iki kito posėdžio. Pietus padarysime po pusės valandos, o tada galėsime svarstyti miškus iš karto.
PIRMININKAS. A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiami kolegos, neapgaudinėkime vieni kitų. Čia yra pateikimo stadija, apie kokius svarstymus mes čia kalbame? Visi, kas nori ir domisi šitais klausimais, galės dalyvauti komiteto posėdyje. Mes tikrai neprašome Pirmininko skubos ar ypatingos skubos. Pats laikas po dvejų metų žinoti, kaip vyksta įstatymo pateikimo, svarstymo ir priėmimo procedūra. Į priėmimą ir svarstymą dažniausiai ateina suinteresuoti žmonės. Tikrai mes nieko nesiruošiame slėpti. Apie tai kalba visa Lietuva. Dabar nubalsuojame, kad šitą klausimą svarstome iš ryto. Pats komiteto pirmininkas balsuoja, kad svarstytume iš ryto. Praeina minutė, balsuoja nukelti į vakarinį posėdį. Žmonės mato tokius dalykus, čia yra problema. Turbūt savo didvyrius tauta jau išsirinko.
PIRMININKAS. V. Vingrienė.
V. VINGRIENĖ (LVŽSF). Aš tik norėjau atsakyti į gerbiamojo J. Oleko abejones ar baimes, kad kažkas nuplagijuos ir pateiks įstatymo projektą. Tikrai taip nebus, palaikysime gerbiamojo L. Balsio. Bet mes iš tikrųjų norime, kad visuomenė, kuri tikrai pageidauja palaikyti šitą miškų kirtimo stabdymo aspektą, spėtų atvažiuoti, nes dabar tikrai nespėtų atvažiuoti ir palaikyti. Juo labiau prižadu, kad tikrai palaikysiu.
PIRMININKAS. Kviečiu balsuoti alternatyviai. Vienas pasiūlymas buvo 15 valandą, kitas – K. Mažeikos pasiūlymas buvo tuo laiku, kaip buvo įrašyta, t. y. 17 val. 40 min., arba atitinkamai… Kas nori, kad būtų pateikiama 15 valandą, prašau balsuoti už. A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmas klausimas popietiniame posėdyje. Kada popietinis posėdis prasidės, tai čia Seimas dabar apsispręs. Pirmu klausimu popietiniame posėdyje turi būti Miškų įstatymas, taip? (Balsai salėje) Ne 15 valandą, nes popietinis posėdis prasidės po pusės valandos. (Triukšmas salėje)
PIRMININKAS. Nežinau, kas jums neaišku, Andriau Kubiliau, 15 valandą prasideda popietinis posėdis, patvirtinome tokią darbotvarkę. Dabar alternatyviai ir balsuokime.
Kas palaiko, tie, kurie palaiko svarstymą 15 valandą, balsuoja už (alternatyviai balsuojame), tie, kurie mano, kad 17 val. 40 min. arba, kai ateis, galėsime keisti tą darbotvarkės laiką, balsuoja prieš. Maloniai prašau.
Balsavo 101 Seimo narys: už – 63, prieš – 38. Pateikiama bus 15 valandą.
10.36 val.
Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-4758(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-4 klausimas – Atliekų tvarkymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-4758(2). P. Nevulis. P. Nevulį jau pakviečiau į tribūną. (Balsai salėje)
P. NEVULIS (LVŽSF). Gerbiamas Pirmininke, gerbiami kolegos, pristatau Aplinkos apsaugos komiteto išvadą, ji buvo svarstyta vakar. Išvada tokia: pritarti komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
Balsavimo rezultatai: už – 6, prieš – 1, susilaikė 1.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, pastraipsniui ir yra Seimo nario K. Mažeikos pasiūlymas. Pateiks Seimo narys K. Mažeika. K. Mažeika pristatys savo pasiūlymą.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, kad įjungėte. Gerbiami kolegos, išties mano pasiūlymas yra labai paprastas. Siūloma, kiek buvo prieš tai ginčų dėl gyvenamosios teritorijos apibrėžimo, pasirodo, tokio apibrėžimo nebuvo įstatyme, todėl reikėjo patikslinti formuluotę, kad 2 straipsnyje atsirastų būtent šis apibrėžimas. Taigi tiesiog papildome įstatymo projektą apibrėžimu, kas yra gyvenamoji teritorija. To turbūt labiausiai trūko šiame įstatymo projekte. Kviečiu pritarti.
PIRMININKAS. Balsuojame, ar yra 29 palaikantys, kad būtų svarstoma pataisa.
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 82. Pataisa svarstoma. Komiteto nuomonė.
P. NEVULIS (LVŽSF). Pritarti.
PIRMININKAS. Neišgirdau. Komiteto nuomonė?
P. NEVULIS (LVŽSF). Komiteto nuomonė pritarti.
PIRMININKAS. Pritarti. Motyvai už – P. Saudargas.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkui, gerbiamas Pirmininke. Iš tiesų noriu paaiškinti kolegoms, ir komitetas pritarė bendru sutarimu šiai pataisai. Net jeigu mes diskutuosime vėliau dėl projekto, kaip iš esmės paveiks šis įstatymo projektas Kaune ir Vilniuje numatytas atliekų deginimo gamyklas, ką toliau daryti, kokių toliau veiksmų turėtų imtis Vyriausybė ir t. t., kalbant apie šią pataisą, iš tikrųjų ja išsprendžiama tam tikra dilema, nesusipratimas. Įstatymas tiesiog nubrėžia ribą, kad arčiau kaip 20 kilometrų nuo gyvenamosios teritorijos negalima statyti tokių atliekų deginimo jėgainių. Buvo kilusi diskusija, o kas yra ta gyvenamoji teritorija? Buvo nuogąstavimų, kad tokiu atveju Lietuvoje apskritai nėra tokio žemės ploto, nėra tokios vietos fiziškai, teoriškai net, kad būtų galima pastatyti ateityje vieną ar kitą jėgainę.
Šiuo atveju tikrai pritariu mūsų komiteto pirmininko pataisai, kuri eliminuoja tam tikrą įstatyminį vakuumą ir paaiškina, kas yra gyvenamoji teritorija, – taip apibrėžiama, kur galima statyti tokias jėgaines, kur jų negalima statyti. Aš tikrai siūlyčiau be didelių diskusijų dėl esmės šiai pataisai pritarti.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, mes vis tiek turime būti atviri sau ir pasakyti, kad ar gyvenamosios teritorijos, ar gyvenvietės, ar dar kažko panašaus, tokio 20 kilometrų nutolusio lopinėlio nėra Lietuvoje, tai įmanoma tik kažkur toli jūroje. Jeigu jau mes nusprendžiame priimti tokį įstatymą, tai turime būti labai atviri sau ir pasakyti, kad toks dalykas turėtų būti taikomas visoje Lietuvoje, ir apie tai kalbėti. Bet jeigu apgaudinėjame save ir nustatome 20, 15, 30 ar 50 kilometrų, mes iš tikrųjų meluojame patys sau.
Šio įstatymo mintis yra sustabdyti bet kokį jau Lietuvoje įgyvendinamą projektą ir sustabdyti bet kokius ateityje planuojamus projektus visoje Lietuvoje, meluojant gyventojams, kad štai mes bandome apsaugoti vieną ar kitą teritoriją. Tai yra visų Lietuvoje įgyvendinamų projektų stabdymas. Kviečiu balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Kadangi esame pakviesti balsuoti skirtingai, tai balsuodami turime apsispręsti, ar pritariame pataisai, ar ne. Tie, kurie pritaria komiteto nuomonei ir pasiūlymui, pataisai, balsuoja už, kurie nepritaria – kitaip.
Balsavo 100 Seimo narių: už – 81, prieš – 4, susilaikė 15. Pasiūlymui pritarta.
Tokiu būdu šis pasiūlymas tampa 1 straipsniu ir toliau turi būti pakeista straipsnių numeracija.
Dėl kito straipsnio, arba 2 straipsnio, yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, kuriam komitetas (Petrai Nevuli!) pritarė.
P. NEVULIS (LVŽSF). Taip, pritaria kitam Teisės departamento…
PIRMININKAS. Pagal K. Mažeikos pataisą yra pritarta.
Toliau yra Seimo narės G. Skaistės pasiūlymas. Prašau pristatyti.
P. NEVULIS (LVŽSF). G. Skaistės…
PIRMININKAS. Ne, ne, dar nekomentuokite, tegul G. Skaistė pristato.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Mano nuomone, šis įstatymas, uždraudžiantis statyti atliekų deginimo gamyklas būtent tokiu atstumu nuo gyvenamųjų teritorijų, gimė dėl premjero nenoro turėti tokį objektą šalia savo namų. Vienintelis rezultatas, kurio aš iš šio įstatymo realiai tikiuosi, kad Vilniuje nebus statoma atliekų deginimo gamykla, o vilniečių šiukšlės bus deginamos Kaune. Tai tiesiog siūlau daiktus vadinti tikraisiais vardais ir nustatyti, kad nuo Ministro Pirmininko namų negalima 20 kilometrų atstumu statyti tokių objektų.
Jeigu kalbėtume apie papildomą apsaugą, kurios reikia valstybės vadovams, aš kiekvieną rytą važiuoju į Seimą, mane pralenkia Seimo Pirmininko automobilis su švyturėliais, aš mielai pasitraukiu į šoną, nes, manau, valstybės vadovams reikalinga papildoma apsauga ir jiems turbūt neverta stovėti spūstyse su kitais žmonėmis. Manau, kad ir Ministras Pirmininkas turbūt nusipelnė neturėti tokio objekto šalia savo namų. Tai tiesiog siūlau pritarti. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė… Atsiprašau, ar turime 29 pritariančius? Prašau balsuoti.
35 balsavo už. Pataisa svarstoma. Ir komiteto nuomonė.
P. NEVULIS (LVŽSF). Komiteto nuomonė – nepritarti, nes pasiūlymas, mes manome, neetiškas.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė už – Seimo narys A. Sysas. Už pasiūlymą.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Nesuprantu, kodėl pasiūlymas neetiškas? Juk dažnai įstatyme minimas Ministras Pirmininkas. Neminima pavardė, nes ministrų pirmininkų jau daug buvo Lietuvoje ir namų daugiau yra. Aš manau, kad yra nuskriausti Seimo pirmininkai, nes apskritai mūsų įstatymuose daugiau minime ministrus pirmininkus negu Seimo narius.
Bet kodėl aš pasisakau už? Nes čia kilo diskusija, ar J. Oleko sodybėlė, kuri bus už 19 kilometrų, bus laikoma kaip gyvenamoji vieta, ar tik kaip vasarnamis. Jeigu mes apibrėžiame premjero gyvenamąją vietą, tai yra labai tiksli, nes premjerų gyvenamųjų vietų yra labai nedaug. Tada mes galėsime visą Lietuvą pažymėti žiogeliais ir galėsime matyti, kur galėtume planuoti pastatyti kokią elektrinę. Todėl aš pritariu.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – Seimo narys S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Dėkoju G. Skaistei už gerą humoro jausmą. Tikrai smagu jį turėti, bet svarstome 400 mln. eurų klausimą. Aš lygiai taip pat apeliuoju į valdančiąją daugumą – sveiko, blaivaus proto apsisprendžiant dėl viso įstatymo projekto. Mes, opozicija, kiek siūlome, kiek apeliuojame, iš tikrųjų jūs kol kas nelabai girdėjote tikrąją argumentaciją, kiek tai kainuotų šaliai, kokių pasekmių turėtų Lietuvos investiciniam klimatui, kaip atrodytų valstybė kaip verslo darytojas. Aš labai kviečiu, pats iš opozicijos balsuodamas prieš šį sprendimą, kuris galbūt su humoro jausmu yra, išklausyti ir kitus argumentus, kai aš kalbėsiu apie kitus straipsnius, nes ten tikrai bus argumentuota diskusija.
PIRMININKAS. Balsuojame. Nuomonės išsiskyrė. Tie, kurie pritaria G. Skaistės pasiūlymui, balsuoja už, kiti – kitaip.
Balsavo 99 Seimo nariai: už – 29, prieš – 54, susilaikė 16. Pasiūlymui nepritarta – prie premjero namų teritorija nebus apribota.
Ar galime pritarti visam 2 straipsniui pagal naują numeravimą bendru sutarimu? (Balsai salėje) Norite balsuoti? Prašau. Kviečiu balsuoti.
Balsavo 103 Seimo nariai: už – 75, prieš – 11, susilaikė 17. 2 straipsnis patvirtintas, pritarta.
3 straipsnis pagal naują numeravimą. 3 straipsnis – įstatymo įsigaliojimas ir įgyvendinimas. Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, kuriam komitetas…
P. NEVULIS (LVŽSF). Pritarė komitetas.
PIRMININKAS. …pritarė ir išdėstė pavadinimą kitaip.
P. NEVULIS (LVŽSF). Taip, čia tik dėl formuluotės.
PIRMININKAS. Kita Teisės departamento pastaba dėl 1 dalies. Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, kuriam komitetas…
P. NEVULIS (LVŽSF). Komitetas šiam pasiūlymui pritarė.
PIRMININKAS. Pritarė ir komiteto redakciją perskaitykite. Šis įstatymas…
P. NEVULIS (LVŽSF). „Lietuvos Respublikos Vyriausybė ir Lietuvos Respublikos aplinkos ministras iki 2018 m. gruodžio 31 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.“
PIRMININKAS. Ar abu punktus perskaitėte, 1 ir 2 punktus?
P. NEVULIS (LVŽSF). Taip.
PIRMININKAS. Gerai, ačiū. Ar galime pritarti šiam Teisės departamento suredaguotam pasiūlymui? Galime. Ačiū.
Kitas Teisės departamento pasiūlymas, kuriam komitetas…
P. NEVULIS (LVŽSF). …komitetas pritarė.
PIRMININKAS. …pritarė. Galime pritarti bendru sutarimu. Toliau, trečias pasiūlymas taip pat Teisės departamento. Ir jam komitetas?..
P. NEVULIS (LVŽSF). Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Pritarė. Ketvirtas taip pat Teisės departamento pasiūlymas, kuriam komitetas?..
P. NEVULIS (LVŽSF). Komitetas siūlo nepritarti.
PIRMININKAS. Nepritarė. Ir su tokiais pritarimais galime pritarti naujam 3 straipsniui. Balsuojame. Gerai, balsuojame dėl viso 3 straipsnio. (Balsai salėje) Atsiprašome, dar yra norinčių kalbėti dėl motyvų. Užsirašė Seimo narys S. Gentvilas. Motyvai už. Prašom.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiamieji, čia yra esminis įstatymo pakeitimas. Apie ką ten kalbama? Ar šis įstatymas galioja perspektyviai, ar įstatymas galioja retrospektyviai? Tai yra ar įstatymas galioja… Kaip Teisės departamentas sako, įstatymas negali galioti projektams, kurie jau yra pradėti. Komitetas, devyniems balsavus prieš vieną, aš vienintelis buvau prieš, atmetė šitą ir pasakė, kad įstatymas galios ir tiems projektams, kurie yra pradėti. Taigi, gerbiami kolegos, labai labai kviečiu jus iš esmės kalbėti apie ateities projektus, nes jūs suveliate visą teisėkūros sistemą. Įstatymai Lietuvoje gali galioti tik į ateitį, o ne į praeitį, todėl labai kviečiu pritarti Teisės departamento pasiūlymui atmesti komiteto išvadą. Dabar komiteto pasiūlymas iš esmės toks, kad įstatymas galioja ir pradėtiems projektams. Aš siūlau pritarti Teisės departamento pasiūlymui, kad įstatymas gali galioti tik ateities projektams, ne pradėtiems projektams.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, iš tikrųjų paskutinė dalis šio įstatymo tikrai nėra tinkama – dėl jau pradėtų projektų. Mes motyvuojame, kad Vyriausybė spręstų atsižvelgdama tik į visuomenės sveikatos interesus. Tai iš karto galime pasakyti, kad visuomenė dėl sveikatos interesų visada pasakys, kad geriau nebūtų tų įrenginių. Bet aš manau, kad visuomenės sveikatos interesus mes turime užtikrinti numatydami, kad turi būti reikiami filtrai, kad būtų minimali tarša ir taip toliau. Bet lyg ir mes nieko nepasakome, lyg ir būtų nusispjauti į jau panaudotus, sakykim, Vilniaus jėgainės statybai keliasdešimt milijonų europinės paramos. Tokių dalykų mes visai nevertiname.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Seimo nary, mes kalbame apie 3 straipsnį. Motyvai dėl 3 straipsnio įsigaliojimo.
J. RAZMA (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKAS. Gerai, prašau tęsti.
J. RAZMA (TS-LKDF). Ten ir yra dėl tų projektų, kurie jau pradėti. Atkreipsiu dėmesį, kad Vyriausybė šiam projektui nepritarė.
PIRMININKAS. Balsuojame dėl 3 straipsnio. Kas pritariate suredaguotam straipsniui… (Balsai salėje)
P. NEVULIS (LVŽSF). Komiteto nuomonė – nepritarti.
PIRMININKAS. Straipsnis – įstatymo įsigaliojimas, įgyvendinimas ir taikymas. Komiteto nuomonė buvo ten ir komitetas nepritarė, ir mes tam nepritarėme. (Balsai salėje) Teisės departamento… (Balsai salėje) Paskutiniam pasiūlymui mes jau nepritarėme, dabar balsuojame su nepritartu paskutiniuoju pasiūlymu dėl 3 straipsnio. (Balsai salėje) Kas neaišku? (Balsai salėje) Formuluoju iš naujo, kad būtų aiškiau. Kas už tai, kad priimtume visą 3 straipsnį su tais pasiūlymais, kuriems ir pritarėme, ir nepritarėme. Pasiūlymams buvo… (Triukšmas, balsai salėje) Gerai, Seimas nepritarė paskutiniam pasiūlymui, taip? (Triukšmas, balsai salėje) Tai yra Teisės departamento pasiūlymas.
P. Saudargas, prašom.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas Pirmininke. Man atrodo, visiems čia sėdintiems yra aišku, kad buvo dėl Teisės departamento siūlymo pasakyti motyvai. Simonas kalbėjo už, Jurgis kalbėjo lyg ir prieš ir dėl to mes nebalsavome. Mes norėtume balsuoti dėl komiteto nepritarimo ar pritarimo, nes komitetas tam siūlymui nepritarė. Taip, buvo Teisės departamento siūlymas, komitetas jam nepritarė ir dabar prašyčiau balsuoti dėl komiteto ir pritarti komiteto nepritarimui ar nepritarti. Nežinau, kaip dar galima, visi man pritaria, visi supranta vienodai.
PIRMININKAS. Gerbiamas kolega, Teisės departamentas neturi įstatymų leidimo iniciatyvos. Dėl Teisės departamento pasiūlymo apsisprendžia komitetas. Komitetas apsisprendė nepritarti. Motyvai buvo sakomi dėl viso 3 straipsnio ir dėl 3 straipsnio mes turime dabar balsuoti su pirmaisiais pasiūlymais. Ar supratote? Balsuojame dėl 3 straipsnio.
Balsavo 100 Seimo narių: už – 59, prieš – 23, susilaikė 18. 3 straipsnis priimtas.
Replikos po balsavimo ar ko jūs norite? P. Saudargas. Prašom.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas Pirmininke. Aš norėčiau dabar tiksliai žinoti, mes pritarėme 3 straipsniui su komiteto išvada? Taip, pritarėme komiteto išvadai, kad nepritartume Teisės departamento išvadai? Teisingai visi supratome? Ačiū.
PIRMININKAS. M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamas Seimo Pirmininke, iš tiesų, jeigu priimsime šį įstatymo projektą su šia pataisa, kuri neatsižvelgia į Teisės departamento išvadą, mes būsime priversti kreiptis į Prezidentę kaip konstitucinį garantą vetuoti šį įstatymą, nes yra Teisės departamento labai aiški išvada. Nevetavus Prezidentei, kreiptis į Konstitucinį Teismą, nes tokie sprendimai negali būti pritaikomi jau įgyvendinamiems projektams ir negali galioti atgaline data.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamas Pirmininke, dar dėl vedimo tvarkos.
PIRMININKAS. A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamas Pirmininke, aš norėčiau, kad mes visi kažkaip pagaliau išsiaiškintume, kas čia dabar žadama nubalsuoti. Vyriausybė labai aiškiai pasakė, kad ji nepritaria tokiam įstatymo projektui, ir labai aiškiai pasakė, dėl kokių motyvų, nes, jos įsitikinimu, toks priimtas įstatymas sukels… Aš bandau pacituoti, kad sprendimai dėl planuojamos ūkinės veiklos dėl Vilniaus ir Kauno atliekų deginimo įrenginių jau yra priimti, sutartys dėl statybos darbų pasirašytos, todėl priėmus įstatymą atsiras prieštaravimų dėl teisinio reguliavimo vykdant prisiimtus įsipareigojimus dėl suplanuotų Vilniaus ir Kauno atliekų deginimo jėgainių projektų įgyvendinimo. Tai yra Vyriausybės nuomonė. Seimas, atrodo, žada į tą nuomonę visiškai neatsižvelgti. S. Gentvilas aiškiai įvardino, kad tai gali kainuoti valstybei iki 400 mln. eurų.
Aš noriu pasakyti, kad yra Statuto 158 straipsnio 5 dalis, kuri labai aiškiai sako: „Jeigu įstatymo projekto priėmimo metu, balsuojant dėl mokesčių įstatymo projekto straipsnių arba kitų įstatymų straipsnių, kurie reglamentuoja mokesčius arba dėl kurių gali labai pasikeisti valstybės pajamos (matyt, ir išlaidos), Vyriausybės narys, Vyriausybės įgaliotas asmuo pareikalauja, daroma įstatymo priėmimo pertrauka iki artimiausios Seimo posėdžių dienos.“
Aš nematau Vyriausybės atstovų, niekas negina Vyriausybės pozicijos, išskyrus bent jau dalį opozicijos. Aš noriu, kad dabar būtų labai aiškiai atsakyta, kas prisiima iš valdančiosios daugumos – K. Mažeika ar Seimo Pirmininkas, ar R. Karbauskis – asmeninę atsakomybę už galimai patirsiamus valstybės nuostolius iki 400 mln. eurų sumos, kad po to, kai reikės atlikti parlamentinį tyrimą dėl tokių nuostolių, mes aiškiai žinotume, ką kviestis į komisiją.
PIRMININKAS. V. Bakas.
V. BAKAS (LVŽSF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiami kolegos, mes čia turime tokių didelių projektų, šimtamilijoninių, statytojų, didelių projektų mylėtojų. Aš tik noriu priminti tiems, kas gąsdina čia Konstitucija ir panašiai, – Konstitucija gamyklų negina.
Priminsiu tris projektus, dėl kurių Seimas pakeitė nuomonę, ir ačiū Dievui. Tai yra LEO LT, kur taip pat gąsdino, ir ponas A. Kubilius palaikė iš pradžių, po to persigalvojo, po to sumokėjo 400 mln. litų. Tai yra Visagino atominė elektrinė. Konstitucijai niekas neprieštaravo, nors įstatymais buvo įtvirtinti šitie projektai, prastumti lobistų ir projektų mylėtojų. Tai šiuo atveju aš siūlau eiti toliau, leisti mums, Seimui, formuoti politiką ir priimti drąsius sprendimus, nes, tiesą sakant, žalos gali būti dar daugiau.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, ką mes bandome dabar išspręsti? Aš gal perskaitysiu visą tekstą, už kurį mes balsavome, kad būtų aišku, už ką yra balsuojama. Nebereikia tų diskusijų, kurios niekur neveda. Tas tekstas būtų toks. (Balsai salėje)
A. Butkevičius dėl vedimo tvarkos.
A. BUTKEVIČIUS (LSDDF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Aš irgi norėčiau truputį Seimo nariams paaiškinti, kieno jūs šiuo metu atstovaujate interesams.
Noriu pasakyti, kad 2013 metų pradžioje Kauno ir Vilniaus mieste buvo įsigalėjusi privačių monopolinių grupuočių veikla. Po to mes aiškiai pasakėme, kad eliminuosime tas privačias monopolines grupes, kurios užsiima šilumos gamyba ir pardavimu, nes kainos buvo išaugusios, na, galima pasakyti, palyginti su dabartinėmis kainomis, iki 40–50 %. Kada sužinojo, kad mes jas eliminuosime ir valstybė perims šilumos ūkio valdymą, tos suinteresuotos grupės beveik ketverius metus rašė įvairiausius raštus, darė įvairiausius spaudimus, kad mes tų dviejų projektų nepradėtume įgyvendinti Lietuvoje. Noriu aiškiai pasakyti, kad mes atlaikėme tą spaudimą, suvaldėme tą riziką ir kaina sumažėjo per trejus metus 40–45 % šilumos energijos, kuri buvo parduodama Vilniaus ir Kauno mieste.
Jūs turite suprasti, kad šiuo metu biokuro kaina didėja. Iš atliekų pagaminta šiluma yra produktyvesnė 20 %, ir buvo numatyta, kad kaina Vilniaus mieste mažės dar 20 %. Kitokių alternatyvų nėra, kaip Vilniaus miesto gyventojams sumažinti kainas.
Dėl aplinkosauginių dalykų. Mielieji, atrodote kai kurie kaip iš gilumos kaimo, baigę keturias klases. Kiekvieno projekto yra vertinami aplinkosauginiai dalykai. 200 vietų kiaulidę kiaulėms galima statyti be derinimų, o katilinių projektai apginti Europos Komisijoje. Tokie projektai yra Kopenhagoje, Stokholme, Helsinkyje ir kituose Europos miestų centruose. Kokį mes rodome išprusimą, išmintį? Mes tiesiog…
PIRMININKAS. Čia tikrai ne dėl vedimo tvarkos.
A. BUTKEVIČIUS (LSDDF). Aš turėjau informuoti, nes A. Kubilius pasakė…
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, perskaitau nuosekliai, ką žadėjau, – tekstą, už kurį jau balsavome. 3 straipsnis – įstatymo įsigaliojimas, įgyvendinimas ir taikymas, 1 dalis: „Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2 dalį, įsigalioja 2019 m. sausio 1 d.“ 2 dalis: „Lietuvos Respublikos Vyriausybė ir Lietuvos Respublikos aplinkos ministras iki 2018 m. gruodžio 31 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius aktus.“ Ir 3 dalis: „Sprendimus dėl iki šio įstatymo įsigaliojimo pradėtų atliekų deginimo įrenginių projektų tolesnio įgyvendinimo Lietuvos Respublikos Vyriausybė priima atsižvelgdama į visuomenės sveikatos interesus.“ Visi supratote tekstą, už kurį balsavome?
Motyvai dėl viso. (Balsai salėje) Motyvai už – Seimo narys P. Saudargas.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, iš tiesų šiek tiek nurimo aistros, norėčiau dar labiau jas nuraminti dėl šio įstatymo konstitucingumo. Nustokime gąsdinti vieni kitus dėl šio įstatymo antikonstitucingumo dėl to, kad įstatymas atgal negalioja. Žinoma, nė vienas įstatymas atgal negalioja ir šitas įstatymas lygiai taip pat nesiūlo galioti atgal, nes nekvestionuoja šių projektų pradėjimo fakto. Taip, mes nustatome 20 kilometrų atstumą ir dėl to, matydami, kad Lietuvoje yra pradėti du projektai, siūlome Vyriausybei apsispręsti dėl tolesnio jų likimo. Variantų yra įvairių, ir Vyriausybė tegul suskaičiuoja, kas labiausiai ekonomiškai Lietuvai apsimoka, ir svarsto tuos variantus.
Dabar iš esmės. Gerbiami žalieji, taigi jūsų prioritetas yra žalia Lietuva, jūsų prioritetas yra atliekų rūšiavimas, perdirbimas, žiedinė ekonomika. Kur šitie principai? Visoje Europoje, visame pasaulyje žinoma, kad atliekų deginimas yra paskutinė galimybė susitvarkyti su atliekomis, kai jau niekaip kitaip nesusitvarkome. Ką jūs darote dėl MBA gamyklų, dėl mechaninio biologinio apdorojimo, neveikiančių, blogai veikiančių gamyklų, kodėl jūs ten neinvestuojate, nekviečiate direktorių ant kilimo ir nesiaiškinate, kodėl tos gamyklos veikia ne taip, kaip turėtų veikti, kodėl buvo žadama, kad jos išrūšiuos atliekas, o jos neišrūšiuoja, kompostuoja tas atliekas kiemuose, suriša ir pastato, nes jų niekam nereikia. Štai kokios Lietuvoje yra perdirbamos atliekos. Jų niekam nereikia ir galų gale teks visas sudeginti. Štai šitą kiemą pirmiausia reikia išsikuopti, o tada kalbėti apie gamyklas.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiama pozicija, valdantieji gali daug ką padaryti su savo dauguma, jūs galėjote šitą įstatymą priimti pirmą mėnesį, kai pradėjote savo kadencijos pradžią. Šiandien jūs nukėlėte įstatymo įsigaliojimą iki sausio 1 dienos. Dar daugiau statybų įvyks (jūsų balsais jis dar pavėlintas dviem mėnesiais nuo lapkričio mėnesio), dar didesni nuostoliai. Gerbiamas Vytautai Bakai, jeigu šitas projektas yra korupcinis, visų pirma jo smaigalyje turėtų būti A. Butkevičius, pradėjęs šituos projektus. Prašau jūsų neapeliuoti į opoziciją ar dar ką nors, į valstybinę įmonę, kuri pradėjusi… O aš pasakymu, kad čia yra korupcinis projektas, stipriai abejočiau. Aš manau, šitoks žaidimas su tokiomis žarijomis, kurios galimai sukels 400 mln. nuostolį, ir tie skaičiai yra iš jūsų pačios Vyriausybės neigiamos išvados dėl šio projekto, turėtų jus sugluminti, nes kitą kartą, kai ateisite į biudžeto svarstymą ir sakysite: keliame mokesčius, aš sakysiu – jūs keliate mokesčius tam, kad kompensuotumėte už neįvykusias statybas. Kitą kartą, kai jūsų savivaldybių merai nuo sausio 1 dienos sakys: aplinkos taršos mokestis už kiekvieną priduotą toną į sąvartyną bus apmokestintas 25 eurais, ir jūs sakysite – ne, apmokestiname, ir neturės alternatyvos, kur padėti, jūs būsite kalti, nes jūs sustabdysite šitas statybas. Jūs būsite kalti, kad Lietuvoje sustos investicijos, nes valstybė parodo, kad pati nemoka įgyvendinti investicijų projektų. Investicinė aplinka prastės, nes bus matyti, kad Vyriausybė gali bet kada nusigręžti vidury kadencijos. Manau, tai yra absoliučiai nesąmoningas projektas, kurį pristatė N. Puteikis. Vien pasižiūrėjus į aiškinamąjį raštą matyti, kad be jokios argumentacijos padaryta. Vyriausybė pateikė labai argumentuotą išvadą atmesti šitą projektą. Aš siūlyčiau laikytis Vyriausybės, pasitikėti ja ir nepritarti šitam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narė V. Vingrienė.
V. VINGRIENĖ (LVŽSF). Dėkoju, gerbiamas Pirmininke. Gerbiami kolegos, pirmiausia norėčiau atkreipti dėmesį į išsakytus gąsdinimus dėl to, kokius nuostolius patirsime nestatydami šitų jėgainių. Bet atkreipkime dėmesį į tai, kokių nuostolių patirsime jas pastatę, kai neužteks atliekų deginimui, kai bus pradėtos vežti atliekos iš kitų Europos Sąjungos šalių, kas greičiausiai ir buvo projektuojama, numatyta, įtraukta į tų vadinamųjų jėgainių verslo planus. Manyčiau, kad tuos nuostolius tada padengtume mes visi.
Kitas dalykas – dėl žiedinės ekonomikos. Jeigu mes skatiname tokiu būdu atliekų deginimą kaip žemiausią atliekų tvarkymo hierarchijos pakopą, tai automatiškai stabdome aukštesnius atliekų tvarkymo būdus, t. y. pirminį rūšiavimą, taip pat perdirbimą. Apie tai ir kalba šiandieną Europos Komisija, išsakydama kritiką dėl perteklinių deginimo jėgainių pajėgumų. Mes tikrai nepasieksime ambicingų perdirbimo tikslų. Šiuo metu, be abejo, nėra suinteresuotumo rūšiuoti, mes viską tiesiog kreipiame deginti dėl to, kad užtektų žaliavos deginti.
Kitas dalykas. Europinė parama Vilniaus kogeneracinei jėgainei buvo suteikta ne atliekoms deginti, o kogeneracijai. Kogeneracijai žaliava yra ne tik atliekos. Atliekos yra kaip vienas iš sprendimo būdų, t. y. kaip viena iš žaliavų, deginant galbūt kitas žaliavas. Todėl mes tikrai neturime koncentruotis į atliekų deginimą, o kaip tik suteikti galimybę tas pačias atliekas perdirbti į sertifikuotą kietąjį atgautąjį kurą, kuris gali būti produktu, o ne deginti atliekas, kurios užteršia aplinką.
Kas be ko, dar deginant atliekas Europos Komisija reikalauja…
PIRMININKAS. Laikas!
V. VINGRIENĖ (LVŽSF). …deginimo mokesčio. Tas mokestis, kurį įskaičiavusios pačios kogeneracinės jėgainės, bus padengtas…
PIRMININKAS. Laikas!
V. VINGRIENĖ (LVŽSF). …gyventojų sąskaita. Ir ne tik Vilniaus ir Kauno, bet ir kitų Lietuvos miestų, kurie tikrai negaus jokio privalumo iš šitų sumažėjusių šildymo kaštų. Todėl kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, pirma, mes kalbame apie valstybinius projektus, ne „Maximos“, ne dar kažkieno, o kalbame apie valstybinius projektus, dėl kurių galbūt yra suinteresuoti privatūs veikėjai, kad tie valstybiniai projektai neįvyktų. Čia, gerbiamas Bakai, jums klausimas tyrimui. Kokie čia privatūs interesai yra suinteresuoti, kad tokie projektai Lietuvoje nebūtų įgyvendinti?
Antras momentas. Mes kalbame apie kelis šimtus milijonų valstybinių investicijų. Valstybinių investicijų, kurių mes galime netekti, ir nuostoliai gali būti dar didesni.
Trečias dalykas. Šie projektai, apie kuriuos mes kalbame, turėtų sumažinti šilumos kainas gyventojams maždaug 20 %. Tai yra gyventojams reali nauda, kurios mes neteksime, jeigu bus priimti tokie sprendimai.
Ketvirtas dalykas, kuris, man atrodo, čia yra bene svarbiausias. Gerbiami įstatymų leidėjai, mes turime laikytis Konstitucijos. Konstitucinis Teismas savo nutarimuose ne kartą pažymėjo, kad nustatyti esmines ūkinės veiklos sąlygas, draudimus ir ribojimus, darančius esminį poveikį ūkinei veiklai, galima tik įstatymu. Šiuo įstatymu mes deleguojame sprendimus Vyriausybei. Todėl čia yra galimas Konstitucijos pažeidimas.
Kitas dalykas – lex retro non agit. Taigi teisės aktas neturi atgalinio veikimo galios. Čia šiuo įstatymu mes priimame atgalinį veikimą. Atgalinis veikimas ir išimtis daromi tik tada, kai baudžiamojoje ar administracinėje teisėje panaikinamas veikos baudžiamumas ar sušvelninama atsakomybė. Čia nieko bendro su tuo neturi. Todėl jeigu bus priimtas šis sprendimas, pirmas žingsnis bus kreiptis į Lietuvos Respublikos Prezidentę, kaip į konstitucinį garantą, vetuoti. Jeigu toks sprendimas nebus padarytas – nebus vetuota, mes kreipsimės į Konstitucinį Teismą, kad toks šios valdančiosios daugumos ir Seimo sprendimas būtų įvertintas Konstitucijos požiūriu.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys V. Bakas.
V. BAKAS (LVŽSF). Ramiai, pone Majauskai, mes žinome, kokios interesų grupės stovi už šito projekto. Pasakysiu taip: už šito projekto stovi (ir pone Butkevičiau) mažiausiai trys stambios interesų grupės. Aš praeitą savaitę kreipiausi į Valstybės saugumo departamentą prašydamas pateikti išsamią informaciją apie interesų grupes ir už jų stovinčius vairuotojus. NSGK tą klausimą svarstys artimiausiu metu, aš tuo neabejoju.
Šita diskusija, kuri šiandien čia vyksta, ypač tų, kurie labai nori statyti tas gamyklas, parodo du dalykus, kad jūs net nesuprantate, už ką jūs balsuojate, jūs nesuprantate, nei A. Butkevičius, nei jūs, kokios interesų grupės už to stovi, kuo tai yra naudinga vienai ar kitai, nes jos konkuruoja tarpusavyje, įvairiai, gana aktyviai.
Antras dalykas. Tai, kad jaunasis ponas, galbūt būsimas Klaipėdos meras, kalba apie tai, jog bus naudojami valstybiniai pinigai ir čia smūgis bus biudžetui, irgi netiesa. Tai yra Europos Sąjungos pinigai ir tik dalis yra valstybės.
Dabar mano klausimas yra toks. Aišku, tos mažiausiai trys interesų grupės savo interesus žino – uždirbti kuo didesnį pelną, joms pasakei – pastatyk gamyklą, jos ją pastatys, pasakei – tris pastatyk, pastatys tris. Bet koks valstybės interesas? Ar jūs galite man pasakyti, koks yra valstybės interesas ne penkerių metų perspektyvoje, o penkiasdešimties metų perspektyvoje, koks bus šitų projektų tarnavimo ciklas, kokią vertę jie sukurs valstybei arba žalą?
Aš noriu pasakyti, kadangi mes, Seimas, nesame išsiaiškinę, kokių interesų mes siekiame, mano tikslas ir aš kviečiu kolegas vis dėlto atstovauti valstybės viešajam interesui…
PIRMININKAS. Laikas!
V. BAKAS (LVŽSF). …tai šiandien turime pasirinkimą: ar balsuojame už tai, kad Lietuva taps šiek tiek žalesnė, švaresnė, ar už tai, kad mes eisime tuo keliu, kad gyvensime užterštoje aplinkoje.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, Pirmininke. Iš tiesų labai keista, kai opozicijoje šalia sėdintys kolegos vienas kalba už, kitas – prieš ir abiejų argumentai atrodo labai teisingi. Tik vienas kalba tai, ką užregistravo, kalba apie žmonių interesus, nes jis yra toje apygardoje rinktas žmogus ir yra jo pataisos, o visi kiti kalba turbūt kitais argumentais, kurie yra daugiau mažiau apskaičiuoti ir taip toliau. Man iš tikrųjų keista.
Kitas klausimas, kiek interesų grupių stovi už tų trijų interesantų, kurie lyg ir dabar jau yra pradėję tas statybas.
Išties neatsakytų klausimų yra begalė, investicijos yra padarytos ir daromos, ir kokios pasekmės, turbūt sunku atsakyti bet kuriam iš mūsų. Mes šiuo sprendimu iš principo tikrai spjauname į Konstitucinio Teismo praktiką. Taip pat manau, kad iš tikrųjų esamas projektas Vyriausybę pastatytų į kampą, nes jų pačių išvada yra vienokia, o dabar turėtų keisti sprendimus, lyg mes įpareigojame juos daryti tam tikrus pokyčius, t. y. stabdyti projektus, kompensuoti nuostolius ir taip toliau.
Iš tikrųjų, manau, Vyriausybė ir dabar turi pakankamai įrankių, pakankamai ekspertų gali pasisamdyti ir tuos projektus įvertinti. Išties ne ta viena čia mums manipuliuoti žmonių jausmais, emocijomis ir kaip nors kitaip bandyti pelnyti rinkėjų balsus. Iš tikrųjų, kolegos, kviečiu pasitelkti blaivų ir sveiką protą.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (MSNG). Gerbiamieji Seimo nariai, man visas šitas ginčas dėl šio įstatymo, dėl atliekų deginimo įmonių primena ginčą, kai praeitoje kadencijoje susirinko Seimas ir stabdė saulės baterijų statybą. Sustabdė projektus.
Žinoma, turėjome nemažą dalį žmonių, kurie buvo pradėję projektus ir gavę leidimus, todėl nebuvo galimybės stabdyti. Bet tai buvo milžiniškas korupcinis projektas, paruoštas konservatorių, kai jų draugai gavo teisę ir pasirašė sutartį 12 metų, kad iš jų bus superkama saulės energija, t. y. dar litais apytiksliai už 1 litą 60 centų. Tai, be abejonės, visi mes, visi elektros vartotojai, turėjome mokėti pinigus. Aš sveikinu dėl šio žingsnio. Žinoma, būtų buvę geriau, kad mes būtume sustabdę anksčiau ir tos statybos nebūtų įsibėgėjusios, bet geriau mažesnis nuostolis negu didesnis.
Antras dalykas, prisiminkime „Fortumą“. „Fortumas“ veža šiukšles iš Alytaus, iš Vilniaus, iš Lazdijų, iš visur. Iš kur šitos įmonės veš atliekas? Nežinau, nes „Fortumui“ jau Klaipėdos rajone trūksta. Dar viena detalė. Atsiminkite, tai yra privatus kapitalas, kitaip nei Estijoje. Jeigu atvežė atliekas Estijoje, tau deginimo įmonė pagal kaloringumą sumoka, o čia, Lietuvoje, kuo daugiau atveži atliekų, tau dar primoka. Aš jums pailiustruosiu pavyzdžiu: atvažiuotumėte į kuro kolonėlę užsipilti kuro ir ne jūs mokėtumėte, o jums dar primokėtų. Kur mes einame, kokia mūsų sistema? Yra korupcinė sistema ir valdančioji dauguma, ačiū Dievui, galbūt per vėlai…
PIRMININKAS. Laikas.
P. GRAŽULIS (MSNG). …bet pastebėjo šią problemą, ir reikia ją spręsti. Todėl aš pasisakau už ir visi balsuokite už šį projektą
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, kurie vis dėlto dar nepraradote pagarbos Konstitucijai ir kurie nepasiduodate slaptoms korupcinėms užmačioms, aš kviečiu dabar balsuojant nesiregistruoti ir taip mėginti blokuoti šio projekto priėmimą. Jau buvo atkreiptas dėmesys į jo antikonstitucinį pobūdį. Taip, dėl jo įsigaliojimo atgaline data, labai aiškios antikonstitucinės nuostatos.
Kodėl aš jį vadinu korupciniu? Jis palieka labai didelę neapibrėžtą teisę Vyriausybei spręsti vienaip ar kitaip dėl pradėtų projektų. Ir čia galima labai didelė įtaka jau V. Bako minėtų interesų grupių. Štai mes paliekame Vyriausybei teisę spręsti, remiantis abstrakčiais visuomenės sveikatos reikalais. Tai kaip Vyriausybė, gal pažiūrėjusi į lubas, pasakys, žinote, Kauno jėgainei tie sveikatos dalykai mažiau juntami, Vilniui gal daugiau, ten uždarome, čia paliekame. Įstatymuose neturi būti tokių abstrakčių, nepamatuojamų dalykų, kurie atrištų rankas spręsti vienaip ar kitaip pagal galimas įtakas dėl šimtamilijoninės apimties projektų. Jeigu ponas V. Bakas žada atlikti tyrimą dėl interesų grupių, aš labai sveikinu, nes jūs tada turėsite tyrinėti tų interesų grupių poveikius, tarp jų ir savo, S. Skvernelio Vyriausybei, nes ji dabar tęsia A. Butkevičiaus Vyriausybės pradėtus jėgainių projektus. Bet jūs patyrinėkite ir kokios interesų grupės gali norėti stabdyti tuos projektus, kur būtų dedamos tos atliekos, jeigu jėgainės būtų sustabdytos. Taigi irgi neatmeskite, kad čia yra interesų grupių.
PIRMININKAS. Gerbiami Seimo nariai, tikrai pritariu J. Razmai, kviečiu gerbti Konstituciją ir atlikti savo konstitucinę pareigą – išreikšti nuomonę balsuojant.
Balsavo 63 Seimo nariai: už – 46, prieš – 4, susilaikė 13. Kiti konstitucinės pareigos neatliko, balsavimas atidedamas.
P. Saudargas.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkui, gerbiamas Pirmininke. Man iš tiesų labai gaila, kad Seimas – tai ta vieta, kur turėtų būti užduodama politika Lietuvoje, šiandien nepriėmė sprendimo labai svarbiu valstybei klausimu, t. y. ką mes darysime su savo atliekomis, kurios kaupiasi, kurios kaupiasi gamyklų kiemuose ir t. t. Seimas šiandien galėjo nubrėžti aiškią kryptį, duoti Vyriausybei įrankį į rankas, tačiau to nepadarė. Aš tikiu, kad dar iki vakaro mes turėsime tą daugumą, kuri galės priimti šiuo klausimu aiškų sprendimą.
PIRMININKAS. K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Gerbiamas kolega Pauliau, aš noriu jums tik parodyti į balsavimo rezultatus. Jūs atsisukite į savo kolegas, jūs jiems pasakykite. Galbūt greitai surinkite frakcijos pasitarimą ir gal pakeisite nuomonę, nes pažiūrėkite, kaip elgiasi jūsų frakcija.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, mes labai atsiliekame nuo darbotvarkės laiko.
11.26 val.
Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo Nr. IX-985 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-843(2) (priėmimas)
Kviečiu svarstyti priėmimo stadijoje darbotvarkės 1-5 klausimą – Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo Nr. IX-985 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-843(2). Pranešėjas – Seimo narys P. Urbšys.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Pirmininke, prašome pusės valandos pertraukos šiuo klausimu. Nespėjo su mokslininkų išvadomis susipažinti visa frakcija.
PIRMININKAS. S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Dėkoju už žodį. Aš labai prašyčiau išgirsti, ką gerbiamas A. Kubilius sakė praeitos diskusijos metu. Norėtųsi turėti Vyriausybės vadovą čia, jo išvada yra neigiama dėl šio projekto, ir autoritetingo balso. Ką girdžiu iš gerbiamos Valstiečių frakcijos, kad ne visi pritaria šitam projektui. Tai norėtųsi arba Aplinkos ministerijos, ar paties Vyriausybės vadovo, kad būtų išreikšta abejonė šituo įstatymu, ir gal būtų visai kitas rezultatas.
PIRMININKAS. Kalbame apie Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo pataisą. Dėl pusės valandos pertraukos apsispręsime balsuodami. G. Burokienės pasiūlymas buvo pusės valandos pertrauka. Kas už šį pasiūlymą, balsuoja už, kiti – kitaip.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 58, prieš – 19, susilaikė 11. Pusės valandos pertrauka.
11.28 val.
2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo Nr. XIII-868 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2470 (pirmasis svarstymas)
Darbotvarkės 1-6 klausimas – 2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo Nr. XIII-868 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2470. Pranešėjas – Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas S. Jakeliūnas. S. Jakeliūnas į tribūną. Pranešėjas – J. Varžgalys.
J. VARŽGALYS (LVŽSF). Iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei patobulinti įstatymo projektą pagal Seimo Audito komiteto pasiūlymą, kuriam pritarė komitetas. Balsavimo rezultatai: 9 – už, 1 – prieš. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kviečiu K. Mažeiką pateikti Aplinkos apsaugos komiteto išvadą, ar komitetas pritaria.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, Pirmininke. Aplinkos apsaugos komitetas pritarė šiam klausimui.
PIRMININKAS. Ačiū. Audito komiteto išvada – I. Šimonytė.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas Seimo Pirmininke. Komitetas svarstė, iš esmės projektui pritarė, tačiau pasiūlė patikslinti formuluotę, kad būtų aiškiai apibrėžtos Vyriausybės papildomo skolinimosi galimybių ribos, ir pateikė šį pasiūlymą Biudžeto ir finansų komitetui. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Ekonomikos komiteto išvada – R. Sinkevičius.
R. SINKEVIČIUS (LSDDF). Gerbiamas Seimo Pirmininke, kolegos, svarstomu klausimu priimtas sprendimas pasiūlyti pagrindiniam Biudžeto ir finansų komitetui pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Europos reikalų komiteto išvada – G. Kirkilas.
G. KIRKILAS (LSDDF). Ačiū, Pirmininke. Europos reikalų komitetas įstatymo projektui pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Kaimo reikalų komiteto pirmininkas A. Stančikas.
A. STANČIKAS (LVŽSF). Gerbiamas Pirmininke, gerbiami kolegos, Kaimo reikalų komitetas svarstė šį projektą ir balsavo: 9 – už, prieš ir susilaikiusių nebuvo.
PIRMININKAS. Ačiū. Kultūros komiteto išvada – R. Šarknickas.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Kultūros komitetas svarstė ir pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas V. Bakas. Nematau. Gal gali pavaduotoja R. Juknevičienė? Rasa Juknevičiene, gal galite pateikti komiteto išvadą?
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Komitetas pritarė vienbalsiai.
PIRMININKAS. Ačiū. Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvada – A. Sysas. Algirdai Sysai, malonėkite į tribūną paskelbti komiteto išvadą.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiami kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė.
PIRMININKAS. Ačiū. Sveikatos reikalų komitetas – A. Kubilienė. (Balsai salėje: „Perskaitykite jūs.“) Sveikatos reikalų komiteto sprendimas – pritarti 2018 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui. Pasiūlymų nėra. Už balsavo 9, visi vienbalsiai.
Švietimo ir mokslo komitetas – E. Jovaiša. Kviečiu.
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Komitetas svarstė ir pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkė A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Užsienio reikalų komiteto pirmininkas J. Bernatonis.
J. BERNATONIS (LSDDF). Gerbiamas posėdžio pirmininke, mieli kolegos, Užsienio reikalų komitetas pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvadą pateikti kviečiu V. Bukauską.
V. BUKAUSKAS (MSNG). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė ir pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir Žmogaus teisių komiteto pirmininkas S. Jovaiša. Atsiprašau.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Žmogaus teisių komitetas svarstė ir pritarė projektui be pastabų.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskutuoti niekas neužsirašė. Antrasis svarstymas – rugsėjo 25 dieną.
11.36 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl galimos neteisėtos įtakos ir (ar) poveikio Lietuvos politikams, valstybės tarnautojams ir politiniams procesams Lietuvoje parlamentinio tyrimo atlikimo sudarymo“ projektas Nr. XIIIP-2403(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-7 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl galimos neteisėtos įtakos ir (ar) poveikio Lietuvos politikams, valstybės tarnautojams ir politiniams procesams Lietuvoje parlamentinio tyrimo atlikimo sudarymo“ projektas Nr. XIIIP-2403. Pranešėja – A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Gerbiami kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas 19 dieną apsvarstė Teisės departamento pastabas ir į jas visas atsižvelgė iš esmės, ir kartu apsvarstė Seimo narių pasiūlymus, kurių buvo gauta. Taip pat pritarė komiteto patobulintam variantui. Rezultatas: 6 – už, prieš – 2 ir 1 susilaikė.
PIRMININKAS. Ačiū. Diskusijoje dalyvauja Seimo narys J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, manau, kad mus visus turėjo pasiekti signalai iš visuomenės, kad visiems jau yra atsibodę tie mūsų politikavimai prisidengus kažkokiais neva reikšmingais tyrimais. Žmonės nori matyti, kad mes čia susikoncentruotume į tas realias problemas, kurios svarbios kiekvienam žmogui. Deja, matau dar vieną valdančiųjų mėginimą jau prieš visai priartėjusius trejus rinkimus susikurti tam tikrą terpę per neva parlamentinį tyrimą pigiai politikuoti, tikintis, kad tai kažkiek pagelbės taisant pašlijusį valstiečių ir žaliųjų reitingą. Aš manau, kad tos iliuzijos neišsipildys. Dar yra galimybė tiesiog mums pasielgti išmintingai ir nepritarti tos naujos komisijos kūrimui.
Aš galiu suprasti, kad Seimo nariams gali būti likę tam tikrų klausimų po Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto tyrimo. Be abejo, paprastai jų lieka, iki galo viskas neišsiaiškinama, bet jeigu čia mes nuoširdžiai rūpintumės, kad būtų atsakoma į tuos kai kuriuos dar kilusius klausimus, būtume turėję paprastą sprendimą pavesti Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui dar kažką papildomai pasiaiškinti. Kodėl kuriama nauja komisija, kurios nariai nebus dorai susipažinę su komitete atliktu tyrimu, nebus susipažinę su ten sukaupta medžiaga, bet, matyt, bus parinkti tokie, kurie politikuos taip, kaip reikia dėl valdančiųjų politinio sumanymo.
Gaila, kad taip išsigimsta svarbus parlamentinis demokratijos, parlamentinės kontrolės instrumentas – laikinųjų tyrimų… sukūrimo galimybė, kai išties tos komisijos turėtų atsirasti, kai iškyla kažkokių labai reikšmingų faktų, kuriuos ištirti, įvertinti, matome, kažkokia kita valstybės institucija dėl tam tikrų aplinkybių negali ar nenori imtis. Tokiais atvejais, taip, galėtų būti Seimo tyrimo komisijos, kurios tuos svarbius dalykus aiškintųsi. Šiuo atveju tyrimo iniciatyvoje nėra išvardijami kokie nors reikšmingi faktai, yra kalbama apie galimus abstrakčius, netinkamus politikų ir verslo grupių ryšius, įtakas. Čia, be abejo, galima įsivaizduoti ką nori, ir jeigu paklaustume atskirų Seimo narių, turbūt tie įsivaizdavimai būtų skirtingi. Štai toks komisijų inicijavimas iš principo yra ydingas. Aš neabejoju, kad jeigu priimant šį nutarimo projektą būtų einama iki galo ir… neabejoju, kad rasis kreipimasis į Konstitucinį Teismą, tai esu tikras, kad Konstitucinis Teismas pasakys, kad toks komisijos kūrimas prieštarauja Konstitucijai.
Belieka man vis dėlto mėginti apeliuoti į sveiko proto dar nepraradusius valdančiuosius, kad jūsų pačių labui reikėtų išties rinktis kitą kelią einant į tuos artėjančius rinkimus, nes šis kelias per tuščią politikavimą tikrai jums neatneš jokios sėkmės. Jau matote, kaip tas pirminis primityvus sumanymas tirti krizinį laikotarpį atsisuka prieš dalį pačių valdančiųjų Seimo narių, buvusių premjerų, ir dėl sumanymo kaip nors čia prigriebti opoziciją patiems teks muštis į krūtinę ir aiškintis, kodėl nebuvo reaguojama, kai buvo aiškių perspėjimų apie artėjančią krizę.
Tai ir šiuo atveju, jeigu dar bandysite ką nors aiškintis apie įvairių grupuočių įtakas ir bus kokia nors medžiaga papildomai pateikta, žiūrėkite, kad vėl netektų aiškintis dėl išlendančių pačių valdančiųjų pavardžių. Žodžiu, kviečiu neužsiimti tuščiais reikalais, o koncentruotis į rimtus darbus.
PIRMININKAS. Kviečiu diskutuoti Seimo narį K. Masiulį. Nėra. Kviečiu E. Gentvilą frakcijos vardu.
E. GENTVILAS (LSF). Sveiki, kolegos. Skeptiškai žiūrėjau ir praėjusį rudenį, rugsėjo mėnesį, kai buvo sudaroma komisija dėl galimai neteisėtos įtakos politiniams procesams, politiniams veikėjams, politinėms partijoms, tačiau tada mes, Liberalų sąjūdžio frakcija, balsavome už. Mes supratome, kad nori išanalizuoti liberalų veiklą. Mes nutarėme tam nesipriešinti. Gerai, balsuojame, tirkite. Matėme pasekmes, galima iš to daryti išvadas, kad jokių juridinių pasekmių nėra, yra reputacijos dėmės ar purvo kiaulviedriai užpilti ant Liberalų sąjūdžio, primelavus, remiantis neteisingais duomenis. Bet svarbiausias tikslas pasiektas – apie politinius oponentus, apie opozicinę partiją ir frakciją ar kai kuriuos jos narius pasakyta daug netiesos, pabandyta suskaldyti partiją, pasakant, kad vieni rinko informaciją apie kitus ir taip toliau. Tokios pamokos mane verčia ir dabar stovėti tribūnoje ir galvoti apie tai, ko siekiama dabar. Na, ne visus dar apipylėme purvu. Ne visus dar ištyrėme ir ne apie visus pasakėme. Beje, pakeliui nematau pono V. Bako, aš neturiu priekaištų ponui V. Bakui, kai jis tyrė ir padarė išvadas praėjusio parlamentinio tyrimo metu.
Bet dabar jūs darote tą patį. Kaip sakoma apie futbolą, tave penkis kartus apgavo apgaulingu judesiu, bet ateina laikas, kai nebeapgausi. Gynėjas supranta, kad tu bandai apgauti. Jūs bandote dar apgauti, tie, kurie inicijuojate, aš noriu atskleisti tuos jūsų kėslus. Bet pradėsiu nuo to. Gal padorumas reikalautų pirmiausia atskleisti ir apie save informacijos parlamentinio tyrimo būdu, kitu būdu, kalbu apie Agrokoncerną ir kitus dalykus, kurie visuomenėje buvo plačiai nuskambėję. Padorumo, matyt, pritrūko ir to nedaroma. Nereikėtų vaidinti teisuolių, kurie save laiko vieninteliais teisingais, šventaisiais, o kitus netikėliais. P. Gražulis tam įvardinti turi gražų, nuolat budintį žodį – nebūkite fariziejai.
Trečias. Tyrimo klausimai, kurie yra suformuluoti keturi, vėl abstraktūs, leidžiantys tirti bet ką, ir akivaizdu, kad vėl tas tyrimas taps selektyvus. Ir Prezidentė, ir visos politinės jėgos įvardino, ir net patys tyrėjai pripažino praėjusiame parlamentiniame tyrime, kad taip, selektyvumo būta. Tačiau aš manau ir matau kitus dalykus, kuriuos dar noriu pabaigoje pasakyti.
Aš esu įsitikinęs, kad Lietuvos teisėsauga turi daug visokios informacijos apie politinius procesus, suinteresuotų pusių, kaip jūs vadinate savo tyrimo klausimyne, poveikį ar siekius politiniams veikėjams, politiniams aktoriams ir politiniams procesams, tačiau teisėsauga turi šią informaciją ir mano, kad šita informacija neturi jokių teisinių pasekmių. Nepradėti ikiteisminiai tyrimai, nes nėra pagrindo pradėti ikiteisminius tyrimus, nenustatyta žala, nepareikšti civiliniai ieškiniai dėl tų procesų. Taigi teisėsauga turi ir tiek.
Antras dalykas, kurį aš manau ir mano nuomonė yra tokia. Jūs, šitų procesų ir tyrimų iniciatoriai, taip pat žinote bent dalį tos informacijos ir taip pat puikiai suprantate, kad tos informacijos paviešinimas neturės jokių teisinių pasekmių: vėl nebus civilinių ieškinių dėl kokios nors padarytos žalos, vėl nebus ikiteisminių tyrimų, nes tam nėra jokio pagrindo.
Todėl trečias dalykas, kurį aš manau, jūs šitą tyrimą, laikinosios tyrimo komisijos tyrimą, naudosite tik šitai informacijai paviešinti suprasdami, kad ta informacija socialiai visuomeniškai viešųjų ryšių prasme yra nepatraukli, tai yra reputacijos dėmės tų, ant kurių jūs norėsite užmesti tas dėmes. Galiu suprasti, kad taikinys gali būti ir Prezidentė, galiu suprasti, kad taikinys gali būti ir konservatoriai, kurie dar čia baltutėliai, švarutėliai ir patenkinti vaikšto, bet dabar turbūt supranta, kad tas modelis, kuris išbandytas su liberalais, bus pakartotinai apgaulingo judesio pavidalu bandomas su jais.
Šitaip aš suprantu tą politinį veikimą, kuris nieko bendro, mano manymu, neturi su keliais dalykais: su pirmaeile parlamentinio darbo užduotimi, t. y. įstatymų leidyba, neturi nieko bendro su antraeile parlamentinio darbo užduotimi, t. y. parlamentine kontrole, ir, deja, neturi nieko bendro, mano manymu, su padorumu. Bus iškelti teisiškai nesvarbūs, nereikšmingi faktai, po kurių teisine prasme neatsitiks nieko, tačiau kūdros dugne kils daug burbulų, kurie iškils į paviršių, ir tų burbulų purslai taškys politinius oponentus.
Jūs galvojate, kad jums nuo to geriau? Nežinau. Mano manymu, jau nuskambėjo frazė, kad tos parlamentinio tyrimo archeologinių kasinėjimų komisijos mažai ką bendro turi su politiniu darbu. Bet jeigu jūs taip įsivaizduojate politiką, jūs taip ją ir realizuojate. Tik aš manau, kad jūs klystate.
Aš pabandžiau nuosekliai paaiškinti, kodėl 2017 metų rugsėjį, sudarant tokią komisiją, kai supratome, kad purslus pūs ant mūsų, mes turėjome padorumo ir balsavome už tos komisijos sudarymą. Dabar suprasdami, kad tie purslai bus taškomi ir drabstomi ant kitų, mes turėsime politinio padorumo ir nebalsuosime už šitos komisijos sudarymą.
Aš niekam nelinkiu atsidurti tokioje situacijoje, kokioje šį pavasarį atsidūrė Liberalų sąjūdis. Išgyvenome, nusipurtėme nudžiūvusius dumblius, gyvename ir gyvensime. Bet mes nelinkime niekam atsidurti tokioje padėtyje. Jeigu jūs to norite, tai yra toks jūsų veikimo metodas.
PIRMININKAS. Kalbės Seimo narys J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas Pirmininke. Turbūt galėčiau pasirašyti po ką tik kalbėjusio mano kolegos išsakytais žodžiais, bet aš noriu paliesti kitą aspektą. Praeitas Nacionalinio saugumo ir gynybos komisijos tyrimas baigėsi, man atrodo, vienu tokiu nepageidautinu veiksmu, kai specialiųjų tyrimų… surinkta ir slaptumo grifą turėjusi medžiaga buvo politikų paprašyta išviešinti ir po to buvo išviešinta: pradžioje – su tam tikrais išbraukimais, po to – su dar didesniu atskleidimu. Ir būtent, kadangi ne komisijos, ne Seimo nariai, bet specialiosios tyrimo komisijos tokią teisę turi gauti tą medžiagą, susiklostė tokia situacija, kad dabar slaptosios tarnybos, prieš išslaptindamos kokią nors medžiagą, turi pereiti pono V. Bako cenzūrą. Štai viena iš specialiųjų tyrimų tarnybų dėl atsiųstos medžiagos, atsakant į kai kurių Seimo narių klausimus, vakar komitete gavo nurodymą, tokia švelnia, pageidavimo, pasiūlymo forma, kad maždaug jūs išviešinkite tą medžiagą ir paskelbkite.
Gerbiamieji, man atrodo, kad tikrai Seimas turi tokią galimybę sudaryti specialiąsias komisijas, tirti, nors, man atrodo, dalis jo darbo… tikrai sugaištama daug brangaus laiko. Mes tą turėjome puikiai patirti Nacionalinio saugumo ir gynybos komitete praeitoje sesijoje, bet dar kartą paminėsiu, tikrai neturėtų naudodami tokias komisijas valdantieji įgyti galimybę dar politiniais svertais tvarkyti specialiąsias tarnybas. Todėl mes, Socialdemokratų frakcija, manome, kad tikrai turime kur kas svarbesnių uždavinių Seime, susijusių su įstatymų leidyba tame pačiame nacionalinio saugumo sektoriuje, socialiniame, kultūros, sveikatos sektoriuose, o ne pasinerti į nesibaigiančias diskusijas, kurios pasibaigia švelniu rūku.
Aš tik priminsiu, kad, praeitos komisijos pirmininko žodžiais, atskleista 1,5 mlrd. eurų žala. Tai kaip su ta žala yra? Mes dabar slepiame, kur ji atskleista, kieno ji kišenėse sėdi? Ar užsimerkiame ir dar bandome ieškoti ko nors kito ir vėl taip palikti pakabintus svertus? Mes jau girdime – G. Kirkilo atsakomybė, A. Butkevičiaus atsakomybė. Tai pareikalaukime tos atsakomybės, jeigu ko nors galime pareikalauti. Ar vėl tik tuos burbulus pūsime ir ieškosime medžiagos, kuri turėjo operatyvinės medžiagos grifą, ir po to, ją gavę, paskelbsime, kad ją reikia išviešinti. Nemanau, kad tai tarnauja Lietuvos valstybei, Lietuvos žmonėms, todėl siūlau nueiti į pirmuosius rūmus, pasižiūrėti į mūsų patriarcho J. Basanavičiaus citatą ir atsikvošėti. Ačiū.
PIRMININKAS. Diskusija. Kviečiu P. Gražulį.
P. GRAŽULIS (MSNG). Gerbiami Seimo nariai, aš manau, kad tikrai ši komisija reikalinga. Ir gerbiamam J. Olekui tikrai norėčiau priminti, kai buvo ministras, kad jūs turėtumėte truputėlį ilgesnę atmintį. Jūs prisiminkite, kaip buvo užvaldyta žiniasklaida, dėl tokio mažo burbulo, ten buvo beveik 4 tūkst. eurų, dėl tų šaukštų skandalo, kaip buvote daužomas ir daužoma visa partija. Atsilaikėte. Atlaikė jus tada premjeras. Ir gerai, bet kiek nuostolio patyrė partija. Ar jums neįdomu, kas už tos žiniasklaidos stovi? Kas jiems moka pinigus, kad šitaip iš tokio burbulo, menkniekio padaro burbulą? Ar jums neįdomu? Man įdomu. Aš ne kartą čia, sėdėdamas Seimo tribūnoje, sakiau, kad aš žinau, kad ne Seimas valdo Lietuvą, bet kas valdo Lietuvą Seimo rankomis, aš nežinau. Ir, atrodo, jau Vyriausybė, premjeras turite valdžią, bet kažkas, pone Juozai, už jus turėjo daug didesnę įtaką ir daug didesnę valdžią. Aš nekalbu jau apie save, kai žiniasklaida apie mano asmeninį gyvenimą žino daug daugiau nei aš. Aš kartais pagalvoju, kas aš toks? Nei partijos pirmininkas, nei frakcijos seniūnas, eilinis Seimo narys, o jau toks puolimas. Moterys sutinka, verkia, sako, eik iš to Seimo, tave užmuš. Sakau, neisiu. Sovietmečiu aš niekur nesitraukiau ir dabar nesitrauksiu. Taigi jų ir yra tikslas, kad aš pats įgyvendinčiau jų norus ir pasitraukčiau. Daro milžinišką spaudimą.
Pone Juozai, jūs esate ne eilinis Lietuvos gyventojas, buvęs ministras, žinote situaciją, kad Lietuva nėra demokratinė valstybė, tik skelbiamasi, kad demokratinė. Aš tikrai labai norėčiau žinoti, kas stovi už politinių partijų, už visų stambiausių prichvatizavimų, už stambiausių ekonominių projektų? Jeigu mes ir nesugebėsime iškelti baudžiamųjų bylų, tai Lietuvos žmonės bent tegu žino, kas už ko stovi. O gal šita komisija ir išaiškins, kas mokėjo pinigus, kodėl buvo daužoma ir išpučiama tokia tų auksinių šaukštų problema? Gerbiamas Juozai, jeigu esate garbingas žmogus, jūs turite palaikyti, čia nėra jokių sąskaitų suvedimo. Jūs patikėkite, čia norima išsiaiškinti, kas galų gale tą Lietuvą valdo. Kas? Ir gal mes gausime atsakymą. Kas Liberalų partiją sukūrė ir kodėl sukūrė, VSD jau atsakė, jau žmonėms aišku, kas ją sukūrė ir kodėl sukūrė, jau aišku, kodėl ją suskaldė. Aš taip pat norėčiau, gerbiamas Juozai, žinoti, kodėl jūsų partiją suskaldė? Aš turiu savo versiją, tai pasakė R. Karbauskis ir jūs tą patį manote – buvo bandoma sudaužyti valdančiąją daugumą. Tai nepavyko. Ėmėsi visokių priemonių ir padarė didelę žalą jūsų partijai. Man įdomu, ar čia nestovi net ir Prezidentė už visų šitų intrigų, užkulisinių žaidimų, ar nebuvo kokių nors nurodymų telefonu? Kodėl bylos iškeliamos? Pavyzdžiui, liberalų atveju nepaaiškėjus jokių naujų aplinkybių staiga ne tik E. Masiuliui ir kitiems, bet ir partijai pareiškė įtarimus. Man įdomu, gal sužinosiu to tyrimo metu. Galbūt, kaip sakoma, negalėjo gerbiamas E. Masiulis peraugti G. Landsbergio, jis turėjo būti tam tikrame žemesniame lygyje, o štai, matote, darėsi populiarus, žinoma, žiniasklaidos pagalba, ir tai kėlė tam tikrą pavojų kitoms politinėms, kaip sakoma, visam politiniam procesui, ypač konservatoriams. Tai tikrai yra daug dalykų, į kuriuos reikia atsakyti, kad ne tik mes žinotume, bet kad žinotų Lietuva, kad ji galėtų vertinti. Kodėl kitą kartą vienas Seimo narys arba kitas, R. Karbauskis daužomi, kaip sako liaudis, kaip obuoliai? O kiti padaro milžiniškus nusikaltimus, apvagia Lietuvą, nuskurdina ją ir jie keliami ant šakių tos pačios užvaldytos žiniasklaidos? Tikrai labai daug daugiau norėčiau žinoti ir tikiuosi, kad aš sužinosiu, o gerbiamas Juozas, tikrai tikiuosi, kad balsuos už šitos komisijos sudarymą.
PIRMININKAS. Diskutuoti užsirašė Seimo narys P. Urbšys.
P. URBŠYS (MSNG). Tikrai įdomu klausytis gerbiamo P. Gražulio, kuris tikisi atsakymų į komisijos klausimus. Pagal tuos klausimus sunku būtų šimtu procentų būti įsitikinus, kad galima taip įsivaizduoti komisijos darbą. Gal atvirai prisipažinkime, kad kiekviena komisija yra susijusi su tam tikru politinių sąskaitų suvedimu. Gerai, jeigu tai sutampa ne tik su konfliktuojančių grupių interesais, bet ir su viešuoju interesu. Bet ankstesnių kadencijų Seime buvo nusistovėjusi parlamentinė praktika sudaryti komisiją suformuluojant labai konkrečius klausimus. Manau, tai buvo daroma neatsitiktinai, o būtent turint tikslą, kad tie, kurie inicijuoja šitas komisijas, labai konkrečiai atsakytų į labai konkrečius klausimus ir nebūtų leista interpretuoti, vienus tirti, kitų netirti arba tyrimus padaryti be pabaigos. Šios kadencijos Seimas įvedė naują praktiką – sudarinėti komisijas abstrakčiais klausimais.
Gerbiamiems konservatoriams norėčiau priminti. Ir tada aš, abejodamas tos komisijos sudarymo tikslingumu, įspėjau, kad tie abstraktūs klausimai gali sukelti politines interpretacijas ir nuvesti į politinių komisijų ūką, nes Seimo nariai galės tik disponuoti ta informacija, kurią norės pateikti specialiosios tarnybos, ar Seimo nariai vadovausis savo išankstine politine nuostata, ką reikia tirti ir ko nereikia tirti. Tada gerbiamiems konservatoriams tie abstraktūs klausimai tiko, nes jie aiškiai įsivaizdavo, kad tyrimo smaigalys nebus nukreiptas į juos.
Dabar iš tų abstrakčių klausimų vėl tarp paraščių galima įskaityti, kad šį kartą tyrimo smaigalys bus nukreiptas į konservatorius ir bus bandyta ištirti jų ryšius su „Rosatomo“ veikėjais ir su kitais Rusijos energetikos atstovais čia, Lietuvoje. Dabar jau tie abstraktūs klausimai nebetinka, bet iš tikro gal nereikėtų čia taikyti dvigubų standartų.
Tiesa ta, kad tokiu būdu sudaromos sąlygos kreiptis į Konstitucinį Teismą, nes Teisės departamentas, kaip ir tada, taip ir dabar pastebi, kad tie abstraktūs klausimai gali nuvesti komisijas į tam tikrą konstitucinį prieštaravimą ir peržengti savo kompetencijos ribas, nes niekas dabar negali būti garantuotas, ar šiuo metu neatliekamas tyrimas politikų atžvilgiu, jų ryšių ir su verslo grupėmis. Ir sakyti, kad mes nedubliuosime to, tikrai negalime. Užuot suformulavus labai konkrečius klausimus ir atėmus galimybę šiuo atveju opozicijai vilkinti tą tyrimą, ne, einama tuo pačiu keliu ir lipama ant to paties grėblio.
Jeigu kalbėtume apie tai, kad mes deklaruojame, kad tokiomis komisijomis mes atskleisime tiesą žmonėms, – nustokime meluoti. Mes atskleisime tą tiesą, kurią norėsime, o tos, kurios nenorėsime, ir neatskleisime. Todėl dalis melo… Mes prisidėsime prie to melo, kurį metai iš metų žmonėms kartojame ir pateikiame kaip tiesą.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir kviečiu pranešėją A. Širinskienę į tribūną. Svarstysime pasiūlymus. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmoji pavaduotoja R. Baškienė.
PIRMININKĖ (R. BAŠKIENĖ, LVŽSF). Ačiū, Pirmininke. Mielieji kolegos, dirbame toliau. A. Širinskienė jau tribūnoje.
Aptarsime užregistruotus pasiūlymus. Dėl 3 straipsnio yra gautas Seimo nario A. Skardžiaus pasiūlymas. Atsiprašau, dėl 4, taip? Dėl 4 straipsnio yra gautas Seimo nario A. Skardžiaus pasiūlymas. Pateikite, gerbiamas kolega. Prašau.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Pasiūlymas yra būtent apibrėžiantis trumpesnį laikotarpį, kadangi tiesiog komisijai gali neužtekti laiko. Vienas dalykas.
Antras dalykas, žmogiškieji ištekliai. Tuo laikotarpiu buvo priimti tokie sprendimai kaip sutartis su rusų kompanija LITASCO atiduoti strateginį objektą, būtent „Klaipėdos naftą“, valdyti trejiems metams. Tai yra būtent 2012 metų rugsėjo mėnesį pasirašyta sutartis. Sutartys buvo pasirašytos dėl… priimti nutarimai dėl gamtinių dujų, atsiprašau, suskystintųjų dujų pirkimo iš „Statoil“ kompanijos, kur užprogramuota, kaip parodė pirmieji pirkimo metai, 34 % didesnė kaina, negu buvo Europos dujų biržoje. Tai yra britų dujų biržos kaina. Mes iš karto permokėjome 54 mln. Šiandieną dar neatliktas auditas dėl sutarties, kodėl mes nepirkome laivo, nesinaudojame europiniais pinigais, bet padarėme paprastą dienos nuomą dešimčiai metų, kai praradimai bus trijų laivų kaina. Tokie dalykai tikrai užims pakankamai daug laiko. Ir aš tiesiog į kitus dalykus nesiūlyčiau net koncentruotis. Be abejo, ta skolinimosi politika, kurią jau tiria atskira komisija, bet štai mano pagrindiniai motyvai yra tokie, tiesiog koncentruotis į trumpesnį periodą. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Komiteto nuomonė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Komitetas Seimo nario A. Skardžiaus pasiūlymui nepritarė. Tiesiog motyvavo tuo, kad, na, tyrimas negali būti atliekamas fragmentiškai, ir siūlė tirti visą laikotarpį, kaip ir buvo iniciatorių pasiūlyme, nuo 2008 iki 2016 metų, juo labiau kad ir minimos veiklos, ir kitos, kurias greičiausiai komisija tirs, tęsiasi ne vieną kadenciją, ne ketverius metus.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Už pasiūlymą nori kalbėti J. Razma. Suteikiame žodį.
J. RAZMA (TS-LKDF). Priėmus kolegos Artūro pataisą, labai tiksliai atsiskleistų pagrindinės valdančiųjų politinės užmačios nagrinėti tik tą laikotarpį ir ieškoti „sliekų“ konservatorių, liberalų Vyriausybės veiklos laikotarpiu, taip sakant, bandant prieš rinkimus čia kokių nors politinių dividendų susirinkti. Bet, gerbiamas Artūrai Skardžiau, kadangi valstiečiai ir žalieji rinkimuose konkuruoja ne tik su liberalais ir konservatoriais, bet ir su jūsų Socialdemokratų darbo partija, tuo labiau dėl tų pačių kairiųjų rinkėjų, žinokite, kad jiems visai tinka panagrinėti ir jūsų laikotarpį. Nemanau, kad valstiečiai pritars jūsų pataisai.
PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Prieš – P. Urbšys. Prašau, kolega.
P. URBŠYS (MSNG). Tikrai, jeigu būtų iki 2016 metų, tai atimtų argumentus oponentams kalbėti apie tai, kad šitas tyrimas yra selektyvus ir yra nukreiptas tik į vieną politinę jėgą. Todėl, gerbiamas Artūrai, vis dėlto aš manau, kad socialdemokratų vadovaujama Vyriausybė neperžengė leistino įstatymo ribų, gali pateikti visus argumentus ir atsakyti į klausimus, kurie gali kilti komisijai.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kolegos, nuomonės išsakytos. Balsuojame dėl A. Skardžiaus pasiūlymo. Buvo siūlymas keisti datą iki 2012 metų.
Balsavimo rezultatai. Balsavo 78: už – 8, prieš – 31, susilaikė 39. Pasiūlymui nepritarta.
Seimo narys E. Gentvilas teikia pasiūlymą dėl to paties 4 straipsnio. Prašau, kolega, pristatyti. Minutėlę, tuoj. E. Gentvilas. Atsiprašome.
E. GENTVILAS (LSF). Gerai, ačiū. Pasiūlymo iniciatoriai, ne pasiūlymo, o visos tos komisijos iniciatoriai 1 punkte rašo užduotį: „suinteresuotų asmenų ir (ar) jų grupių darytą galimai neteisėtą įtaką“ ir t. t. Gerai, galima sutikti, bet bijodamas selektyvumo, atrankos aš manau, kad turėtų būti tiriama ir užsienio institucijų ar verslo struktūrų įtaka politiniams procesams Lietuvoje, nes čia, palikus tokį abstraktų parašymą, galima išvengti užsienio įtakos vertinimo, ir vėl bus apsiribojama kokio nors nepalankaus lietuviško koncerno santykiais su kokia nors nepalankia valdantiesiems politine partija. Todėl mano yra penki pasiūlymai, kurie apima tokius dalykus.
Kokios verslo ir politinės struktūros darė įtaką Lietuvos verslui ir politikai, siekiant apeiti Rusijai taikomas ekonomines sankcijas? Tarkime, trąšų importas apeinant sankcijas. Kitas pasiūlymas. Kokios Rusijos verslo politinės struktūros darė įtaką Lietuvos lenkų rinkimų akcijos veiklai? Apie tai savo metinėje ataskaitoje yra pasisakęs Valstybės saugumo departamentas, tačiau nekonkretizavęs.
Kitas pasiūlymas. Kaip veikė „Gazprom“ dėl skalūninių dujų paieškos Lietuvoje stabdymo ir atvedė iki to, kad buvo nutraukti pasirašyti kontraktiniai santykiai su Amerikos energetikos gigantu „Chevron“? Taip pat išanalizuoti, kokią įtaką Rusijos politinės struktūros darė iniciatyvai 2012 metais surengti referendumą prieš Visagino atominę elektrinę. Ir paskutinis siūlymas – ištirti, ar organizuojant 2014 metų referendumą dėl žemelės nepardavimo užsieniečiams, taip pat pažeidžiant Lietuvos stojimo į Europos Sąjungą sutartį, referendumo iniciatoriams nedarė įtakos užsienio politinės struktūros.
PIRMININKĖ. Ačiū. Komiteto argumentai.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Komitetas nepritarė. Mes tikrai gana nemažai diskutavome ir pripažinome, kad tie iniciatorių suformuluoti klausimai yra gana platūs ir savo apimtimi galės apimti gana daug tiek minėtų, tiek kitų klausimų. Tuo tarpu vėlgi buvo pastebėta, kad jeigu tiriame „Gazpromą“, kodėl „Dujotekana“ lieka netirta. Šiuo atveju aš manau, kad tiesiog komisija, ir komitete mes tai akcentavome, pati pasirinks konkrečius objektus, kaip buvo ir NSGK tyrimo atveju, ir pagal turimą medžiagą galės priimti sprendimus. Komitetas, manydamas, kad ir taip gana plačios formuluotės leidžia komisijai turėti didelę diskreciją, nepritarė.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Už pasiūlymą – E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiami kolegos, turbūt nesunku spėti, ar bus pritarta pasiūlymui, nes šie konkretūs klausimai turbūt kaip tik ir liečia tuos asmenis, kurie, atvirkščiai, nori pasislėpti už tyrimų ir kad tie tyrimai, kurie konkrečiai susiję su Lietuvos interesų gynimu, apskritai nebūtų paliesti. Ir taip yra žinomi filmukai apie „Chevroną“, žinome, kas juos platino ir gąsdino žmones net pačioje Amerikoje, po to persikėlė į Lietuvą. Žinome ir atstovus, kurie kovojo vidaus rinkoje dėl įtakos įvežant rusišką techniką. Žinome apie trąšų verslus – viską žinome. Tačiau kaip tik tų konkrečių klausimų kažkaip ir komitetas, ir kiti nenori. O tie konkretūs klausimai atsakytų į daug klausimų, kurie šiuo metu kyla ir yra didžiausias pavojus Lietuvai, t. y. ir atominės elektrinės statyba Baltarusijoje, netoli Lietuvos sienos, ir kitos įtakos, ir Muitinės departamento padarytos išvados dėl muitų nemokėjimo ir neteisėto trąšų įvežimo. Manyčiau, tokius konkrečius klausimus reikia kelti ir į juos atsakinėti, o ne abstrakčius, kuriuos galbūt vairuos kokie nors komisijos atstovai, komisijos nariai, į kurią norima pusę, tam, kad politiškai keltų klausimus, į kuriuos neatsakytų. Jau matome kitų komisijų įdirbį – šiandien svarstysime atidėjimą dėl Lietuvos radijo ir televizijos, kur nieko nėra, kur iš tikrųjų keliame burbulus, kur svarstome gerai dirbančius darbuotojus ir jokio atsakymo neieškome. Paprasčiausiai tempiame gumą, kad galėtume politiškai ką nors, vieną ar kitą asmenį, užkabinti. Iš tikrųjų pritariu tokiam siūlymui. Siūlyčiau ir kitus klausimus, kurie yra abstraktūs, surašyti į konkrečius, kad komisija žinotų, į ką atsako. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Daugiau norinčių išsakyti motyvų nėra. Balsuojame dėl E. Gentvilo pasiūlymo.
Balsavo 106 Seimo nariai: už – 44, prieš – 34, susilaikė 28. Pasiūlymui nepritarta.
Po svarstymo motyvai dėl viso Seimo nutarimo. P. Gražulis.
A. Kubilius. Prašom. Replika?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ne, aš dabar čia norėčiau, nes ką tik komiteto pirmininkė paaiškino, kad yra komisijai suteikiami tokie platūs įgaliojimai, kad bus galima nagrinėti viską ir visais kampais, paklausti, kad pirmininkė man aiškiai atsakytų, ar dėl „Sirijaus“ organizacijos įtakos M. Puidokui ir visai Valstiečių partijai bus daromas tyrimas, ar nebus daromas tyrimas? Čia yra esminės svarbos klausimas. Ar M. Puidoko asmeninė karma jau yra transmutavusi, ar ne? Mes turime tai žinoti.
PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamas kolega, jūs dėl vedimo tvarkos, deja, nukrypote į visai kitą pobūdį ir klausimų atsakymų čia neorganizuosime. Tačiau paminėjote M. Puidoką, aš negaliu… Jis atsisako kalbėti. Dirbame toliau.
P. Gražulis – už. Prašom. Nėra P. Gražulio. Prieš – M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, mes puikiai suprantame, kad visa ši komisija ir komisijos iki šiol tai yra elementarus valdančiosios daugumos jėgos demonstravimas ir bandymas susidoroti. Vis dėlto man atrodo, kad visuomenė yra pavargusi nuo politinių intrigų, santykių aiškinimosi ir nori realių apčiuopiamų darbų, to tikrai tikisi iš mūsų.
Antras dalykas, kuris, man atrodo, yra be galo svarbus, kad tokiais tyrimais, komisijomis, kreipimaisi gal ir patenkinsite savo keršto poreikį, bet tikrai neužtildysite. Tai jums sakė Lietuvos Respublikos Prezidentė ir galiu jums dar kartą ją pacituoti: „Galiu labai aiškiai pasakyti, kad jei komisijos tikslas bus tame tarpe ir mėginti mane išgąsdinti ar mane nutildyti, kad nekritikuočiau valdančiųjų veiksmų, tai tikrai tokia komisija šio tikslo nepasieks.“
Lygiai taip pat ši nuostata, man atrodo, galioja ir čia. Jūs sukūrėte komisiją išgąsdinti A. Kubilių, kviečiate aiškintis I. Šimonytę, dabar S. Jakeliūnas renka parašus, bando man atkeršyti. Man atrodo, kad rezultatas bus atvirkštinis. Galiu paprastai pasakyti, kad tikrai ne išgąsdinsite, o tik paskatinsite kovoti su neteisybe ir ginti paprastų piliečių interesus.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Už – A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Išties aš nesuprantu, ko bijo konservatoriai? Jei žmonės yra teisūs, jeigu sprendimai yra teisingi, tai ko tada reikia bijoti? O visuomenei vis dėlto kyla daug klausimų. Ypač jaunimui, kuris pamatęs praskolintą valstybę, pamatęs, kokie įsipareigojimai dešimtmečiams yra užkrauti ir kad tą naštą, visas tas skolas, kurios išpumpuotos į Bermudus ir t. t., pinigučiai, reikės jiems ir jūsų vaikams mokėti, spjauna, susikrauna lagaminą ir išvyksta iš Lietuvos. Siūlau būti drąsiems, žvelgti į tiesą atvertomis akimis, nesidangstyti visokiomis procedūromis, o ponui M. Majauskui išspręsti klausimus su savo merginomis. Siūlau balsuoti už.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, prašome balsuoti po svarstymo dėl Seimo nutarimo dėl laikinosios tyrimo komisijos.
Balsavo 103 Seimo nariai: už – 56, prieš – 44, susilaikė 3. Po svarstymo pritarta.
12.18 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. sausio 12 d. nutarimo Nr. XIII-1022 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo ir pavedimo jai atlikti Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos valdymo, finansinės ir ūkinės veiklos parlamentinį tyrimą“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIIP-2546 (pateikimas)
Skelbiu kitą darbotvarkės klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo ir pavedimo jai atlikti Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos valdymo, finansinės ir ūkinės veiklos parlamentinį tyrimą“ projektas Nr. XIIIP-2546. Kolegė A. Širinskienė. Prašom.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Norėčiau tiesiog pusės valandos pertraukos frakcijos vardu paprašyti.
PIRMININKĖ. Pusės valandos pertrauka frakcijos vardu. S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Dėkoju už žodį. Kadangi gerbiamas premjeras grįžo į Seimo posėdžių salę, yra Statute leidimas premjerui išeiti ir bet kada pasisakyti aktualiais klausimais, šiuo atveju dėl Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 pakeitimo.
PIRMININKĖ. Ačiū, kolega, už jūsų iniciatyvą, tačiau mes turime apsispręsti dėl pertraukos, kurios prašė A. Širinskienė. Prašom balsuoti. Pusės valandos. Ar bendru sutarimu galime? Ne. Balsuojame. Prašom.
Balsavo 103 Seimo nariai: už pertrauką – 68, prieš – 25, susilaikė 10. Skelbiama pusės valandos pertrauka.
12.20 val.
Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-4758(2) (priėmimo tęsinys)
Gerbiami kolegos, liko atidėtas balsavimas. Ar yra pageidavimas balsuoti? (Balsai salėje) Aš, kaip posėdžio pirmininkė, manau, kad vis tiek įstatymai turi vienaip ar kitaip būti arba priimti, arba nepriimti, todėl teikiu balsuoti Atliekų tvarkymo įstatymo projektą Nr. XIIP-4758. Prašom balsuoti, nes motyvai jau buvo išsakyti.
Palauksime dar, matyt, didesnio mūsų susitelkimo. Seimo narių salėje tik 66. Kadangi salėje tik 66 Seimo nariai, tai manau, kad tikrai galiu skelbti kitą darbotvarkės klausimą.
12.22 val.
Konstitucijos 74 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1812(2) (svarstymas)
Konstitucijos 74 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1812(2). Svarstymas. Išklausysime Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą. Jau paskelbiau ir A. Širinskienė ateina. Gal po išvados… (Balsai salėje) Dėl vedimo tvarkos?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš norėčiau premjero paklausti. Premjere, su visa pagarba, ar jūs nenorėtumėte padėkoti opozicijai, kad ji prieš tai buvusiame balsavime buvo vienintelė, kuri jus parėmė? (Balsai salėje) Labai ačiū, sulaukėme.
PIRMININKĖ. Kolegos, paskelbiau, kad išvadas išklausysime, ir manau, kad grįžti, kaip jūs jau įpratę, prie jau pabaigto svarstyti darbotvarkės klausimo nevalia. Dėl Konstitucijos 74 straipsnio Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada. Prašau.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Ir gal galėtumėte priminti numerį, nes mes turime šiandien du projektus? Nr. XIIIP-1812.
PIRMININKĖ. Nr. XIIIP-1812(2).
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Puiku. Teisės ir teisėtvarkos komitetas birželio 20 d. svarstė minėtą Konstitucijos 74 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Tikrai buvo nemaža diskusija, atsižvelgėme į tas pastabas, kurios buvo techninio pobūdžio. Šiuo atveju komiteto sprendimas buvo pritarti iniciatorių pateiktam komiteto redakciškai ir teisinės technikos požiūriu patikslintam Lietuvos Respublikos Konstitucijos 74 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIIP-1812 ir komiteto išvadoms. Šiuo atveju 5 balsai buvo už, už tai, kad pritartume, už tai, kad grąžintume tobulinti, buvo 1 balsas ir 2 balsai buvo, kad atmestume.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu Konstitucijos komisijos išvadą pagarsinti gerbiamą P. Valiūną.
P. VALIŪNAS (LVŽSF). Laba diena. 2018 m. gegužės 16 d. įvyko posėdis. Mūsų, kaip papildomos, posėdyje dalyvavo 6 jos nariai. Balsavimo rezultatai: už – 4, prieš – 2. Iš esmės pritariame Konstitucijos 74 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIIP-1812 ir siūlome pagrindiniam komitetui įvertinti Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir kitų institucijų pateiktas pastabas ir pasiūlymus.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusija. Kviečiu kalbėti E. Gentvilą. Ruošiasi P. Gražulis.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, daugelis šio projekto ir kito projekto, kurį svarstysime, aptarimą sieja su buvusiu Prezidentu R. Paksu. Tada pradeda skaičiuoti naudinga, nenaudinga, reikia, nereikia ir t. t.
Aš iš karto pasakau – yra du projektai. Kitas projektas yra truputį kitoks, kur J. Razma yra pirmas autorius, ir kitas projektas kalba tik apie asmens, sulaužiusio priesaiką ir pažeidusio Konstituciją, teisę duoti Seimo nario priesaiką, tapti Seimo nariu. Tai yra būtent toks Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas. J. Razmos parengtas projektas pažodžiui atspindi Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą. Šitas projektas, kurį dabar pradedame svarstyti, eina truputį toliau – asmeniui, sulaužiusiam Prezidento priesaiką ir Konstituciją, numato teisę tapti ne tik Seimo nariu, bet ir Lietuvos Respublikos Prezidentu.
Gerbiamieji, mes galime daug ką sugalvoti, kur veda mūsų fantazija. Visą procesą inicijuojame net ne mes – inicijavo Europos Žmogaus Teisių Teismas, kuris padarė verdiktą. Todėl aš ir siūlyčiau laikytis tos formuluotės, kaip formulavo Europos Žmogaus Teisių Teismas. O jeigu norite ką nors pridėti – teisę tapti Prezidentu, teisę tapti pirmam lietuviui, skrendančiam į kosmosą, ką norite, kiek leidžia jūsų fantazija, tai yra jūsų fantazijos reikalai. Tai neturi nieko bendro su Strasbūro Žmogaus Teisių Teismo sprendimu. Tai jūsų noras, kad R. Paksas galėtų kandidatuoti Prezidento rinkimuose, o tapęs Prezidentu, duoti Prezidento priesaiką. Europos Žmogaus Teisių Teismas, institucija, kurios sprendimus, kaip svarbios institucijos sprendimus, mes vertiname, čia apie tai nekalba. Todėl aš negaliu balsuoti už šitą projektą, kuris jau yra norų ir fantazijų mišinys, atsiremiantis į Europos žmogaus teisių… sprendimą ir pereinantis į jūsų pageidavimų sąrašą. Atleiskite, tai nėra pageidavimų koncertas. J. Razmos projektą siūlysiu palaikyti, nes jis tiesiogiai paraidžiui, pažodžiui ir savo dvasia, ir esme atspindi Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą. Šitas projektas, kuris nesulauks mano palaikymo, neatspindi, o yra pono P. Gražulio ir kitų pageidavimų koncertas. Kiek žinau, tai paprastai būna 19 valandą per Lietuvos radiją. Prašome kreiptis ten.
PIRMININKĖ. Dėkoju. P. Gražulis kviečiamas diskutuoti.
P. GRAŽULIS (MSNG). Pone Eugenijau, aš noriu pacituoti jums 2018 m. liepos 20 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komiteto nuostatas. Komitetas pareiškė susirūpinimą, kad Lietuva taip ilgai įgyvendina 2014 m. kovo 25 d. konstatavimus byloje R. Paksas prieš Lietuvą, kad iki šiol jam atgaline data nuo 2004 metų negrąžinta teisė būti išrinktam Prezidentu, Ministru Pirmininku. Tai Žmogaus teisių komiteto sprendimas, ne P. Gražulio pageidavimų koncertas. Mes privalėsime atstatyti… įgyvendinti Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komiteto sprendimus.
Taip pat ypatingai Jungtinių Tautų Žmogaus… (Čia cituoju.) „Ypatingai Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komitetas susirūpino, kad 2016 metais Lietuvos Konstitucinio Teismo nutarimu buvo atsisakyta grąžinti R. Paksui jo teises Konstitucijos išaiškinimo būdu, kas prieštarauja Lietuvos tarptautiniams įsipareigojimams.“ Štai ne P. Gražulio čia kažkokie pageidavimai, gerbiamas Eugenijau, bet tai yra Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komiteto sprendimai.
Aš noriu taip pat pasakyti, kad Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komitetas išaiškino, kad tuo metu, kada buvo vykdoma R. Paksui apkalta, Konstitucijoje nebuvo jokių nurodymų ir kad Konstitucinis Teismas tik po to, nors buvo nuostata, kad penkerius metus sulaužius priesaiką negali būti renkamas, po to Lietuvos Konstitucinis Teismas paneigė šitą nuostatą ir įtvirtino iki gyvos galvos.
Gerbiamieji, aš noriu dar vieną dalyką jums pasakyti. Kai kurie konservatoriai teigia, kad aš negerbiu žmogaus teisių, Žmogaus Teisių Teismo sprendimų. Aš jas gerbiu ir balsuoju, ir skatinu tuos Seimo narius, kurie balsuoja prieš Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, prieš Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komiteto sprendimus, kad jie negalėtų dalyvauti Lietuvoje Žmogaus teisių komitete. Jie tikrai neturėtų teisės dalyvauti, nes nuosekliai, nuolat balsuoja prieš Jungtinių Tautų komiteto sprendimus.
Dar daugiau, aš siūlysiu nutarimu, kad tie žmonės, tie Seimo nariai, kurie balsuoja prieš Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, būtų atšaukti iš Jungtinių Tautų delegacijos. Jie neturi teisės ten dalyvauti. Toks bus mano sprendimas.
O jus, kurie gerbiate, o ne tik deklaruojate, kad gerbiate žmogaus teises ir gerbiate Žmogaus Teisių Teismo sprendimus ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komiteto sprendimus, raginu balsuoti ir atkurti ne tik, ką kalba Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komitetas, R. Pakso teises, bet taip pat ir leisti žmonėms patiems pasirinkti, kas tinkamiausias būti Lietuvos Prezidentu. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Pasiūlymų nėra, tad jų aptarti nereikia. Motyvai svarstymo stadijoje. Nuomonė – už, nuomonė – prieš. Už – N. Puteikis. Prašau.
N. PUTEIKIS (LVŽSF). Manau, kad R. Paksas bausmę, jeigu galima taip pavadinti, jau atliko, praėjo daugiau nei dešimt metų. Siūlau leisti jam užimti visas tas pozicijas, kurios išvardintos šiame projekte. Tegul renkasi rinkėjai.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Nuomonė prieš – J. Razma. Prašau, kolega.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš atkreipčiau dėmesį dėl tų projektų svarstymo kai kurių aplinkybių. Tie Konstitucijos pataisų projektai, tiek mano, tiek čia dabar svarstomas, buvo ilgokai svarstomi komitetuose. Tik užteko frakcijai „Tvarka ir teisingumas“ pasirašyti dėl valdančiųjų rėmimo, Konstitucijos pataisų projektas dėl R. Pakso galimybės kandidatuoti Prezidento rinkimuose tučtuojau atsirado Seimo darbotvarkėje.
Ar tai yra atsitiktinis dalykas? Abejoju. Greičiausiai tai yra užmaskuotas atlygis už paramą, kai dabar, greitai svarstant tas pataisas, yra galimybė iki galo jas priimti dar iki šių Prezidento rinkimų. Štai mes turbūt turime reikalų su tokiais užkulisiniais sandėriais.
O mūsų pozicija visą laiką buvo nuosekli, taip, mes pasisakėme už galimybę R. Paksui ir kitiems, sulaužiusiems priesaiką, kandidatuoti Seimo rinkimuose. To yra pareikalavęs Europos Žmogaus Teisių Teismas ir tą nuosekliai teikiame. Jeigu yra politinė valia siūlyti ką nors daugiau, tai gali būti tokia politinė valia, bet mes tam tikrai nepritariame.
PIRMININKĖ. Ačiū. Išgirdome nuomones, balsuojame dėl Konstitucijos 74 straipsnio po svarstymo.
Balsavo 100 Seimo narių: už – 63, prieš – 21, susilaikė 16. Po svarstymo pritarta.
12.34 val.
Konstitucijos 66, 74 ir 78 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2850 (svarstymas)
Skelbiu kitą darbotvarkės klausimą – Konstitucijos 66, 74 ir 78 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2850. Svarstymas. Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada. Kviečiu komiteto pirmininkę A. Širinskienę.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas taip pat apsvarstė ir kitą, analogiško iš esmės reguliavimo projektą, tai projektą Nr. XIIP-2850, ir šiam projektui nepritarė. Nusprendė, kad projektą reikėtų grąžinti iniciatoriams tobulinti ir vėliau, jiems jau vadovaujantis Seimo statuto 169 straipsniu, registruoti kitą – naują Konstitucijos keitimo įstatymo projektą. Už grąžinimą tobulinti balsavo 10 komiteto narių, t. y. sprendimui pritarėme bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kadangi komitetas siūlo grąžinti tobulinti, tik išklausomi motyvai. Už komiteto poziciją, jai pritaria N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (LVŽSF). Aš suklydau, norėjau prieš komiteto poziciją.
PIRMININKĖ. Klysti galima, reikia pasitaisyti. Prieš nori kalbėti ir kalbės J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, jeigu elgtumėtės racionaliai ir atsakingai, aš kreipiuosi į valdančiuosius, mes, balsavę už šį projektą, o ne už jo grąžinimą, galėtume eiti į priekį ir spręsti, kaip įgyvendinti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą. Ir čia tikrai dėl to projekto apskritai mūsų balsų pakaktų galutinai priimti. Bet jau kelintą kartą yra einama pridedant papildomų dalykų, ir galiausiai mes nepadarome nieko, nes mes tikrai neprivalome balsuoti už papildomus dalykus. Gali atsitikti ir dabar taip pat. Per svarstymą jums užteko 63 balsų, bet per priėmimą, jūs puikiai žinote, reikės konstitucinės daugumos. Tad aš kviečiu vis dėlto elgtis racionaliai, nesukurti valstybei papildomų sankcijų dėl to, kad tiek ilgai neišsprendžiamas tas klausimas, ir balsuoti visiems už tai, kad būtų atkuriamos galimybės kandidatuoti į Seimą. Nežinau, ar toks racionalus siūlymas sulauks atgarsio.
PIRMININKĖ. Dėkoju, kolega. Nuomonė už – P. Gražulis. Už komiteto…
P. GRAŽULIS (MSNG). Gerbiamieji Seimo nariai, manau, kad esate šiek tiek išsiblaškę. Jums reikėjo klausyti, ką kalbėjo gerbiamoji A. Širinskienė. Ji pristatė, kad šitas projektas, pasiūlytas konservatorių, iš dalies prieštarauja Konstitucijai, ir nebus visiškai atkurtos žmogaus teisės Prezidentui R. Paksui. Atsiminkite vieną dalyką – jis nebuvo nušalintas iš Seimo nario pareigų, jis buvo nušalintas iš Prezidento pareigų, ir kuo čia dabar dėtas Seimas? Ir Jungtinių Tautų komitetas apie tai kalba, tai pabrėžia. Ir nebus atkurtas. Todėl aš balsuoju už sprendimą, kurį pasiūlė A. Širinskienė. Šitas projektas siūlomas tobulinti, tai ir siūlykime, visi balsuokime už, kad būtų tobulinamas.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, balsuojame. Balsuodami už, pasisakote už galimybę tobulinti, tokia komiteto išvada, balsuodami kitaip, turite kitą poziciją.
Balsavo 104 Seimo nariai: už – 66, prieš – 24, susilaikė 14. Grąžinama iniciatoriui tobulinti.
Replika – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Svarstant šiuos projektus, aš priminsiu ir valdančiųjų tam tikrus politinius žaidimus, konkrečiai – Seimo Pirmininko. Kadencijos pradžioje Seimo Pirmininkas paprašė manęs parengti ir iš esmės įregistruoti šitą projektą, kurį dabar grąžino tobulinti, bet jis buvo pataisytas ir buvo atsižvelgta į Teisės departamento pastabas. Aš surinkau kažkiek parašų, Pirmininkas žadėjo, kad likusius surinks valstiečiai ir žalieji. Bet užuot šį projektą įregistravus, pabaigus rinkti parašus, į darbotvarkę buvo įkeltas senas mūsų projektas, kur buvo tų teisinių pastabų, tarsi norint parodyti, kad jis čia turi teisinių problemų ir neišeina jo priimti. Sakau: Pirmininkui buvo įduotas jau su dalimi parašų, teisiškai sutvarkytas tokio pat turinio projektas. Tai kiek gali būti tų visų politinių žaidimų šia tema? Gal baikime vieną kartą?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). O dar galima repliką, pirmininke?
PIRMININKĖ. Dar viena replika ir dirbsime toliau. K. Masiulis. Prašom.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiami valdantieji, ypač gerbiamas Petrai Gražuli! Iš tikro aš nesu joks R. Pakso simpatikas, būdamas jo patarėju mačiau, koks jis buvo prastas premjeras. (Balsai salėje) Nenorėčiau jam nieko atsakyti. Bet kadangi yra jau toks tarptautinių institucijų sprendimas, tai tiek, kiek tarptautinės institucijos ir siūlo jam atkurti teises, tiek aš ir palaikyčiau tą sprendimą. Tačiau išplėstinis traktavimas mano parašo arba balso niekada nesulauks. Ir aš aiškiai matau jūsų žaidimą tam, kad R. Paksas tikrai negautų mano ir kitų balso. Jūs žaidžiate ta linkme, būtinai išplėstinai siūlote tam, kad jis negautų, būtų savotiška auka, galėtumėte eiti su ta aukos vėliava čia ir žaisti rinkimus. R. Paksas yra maloniai įsipatoginęs Europos Parlamente, iš ten jis visai nenori išeiti. Tai štai žaidžiate tokį įdomų žaidimą. Tai gal iš tikro priimkime tai, ką galime priimti? O tam reikia nei daug, nei mažai – 95 Seimo narių, kurie pritartų. Aš būčiau tarp pritariančių, kompromisą daryčiau su savo požiūriu…
PIRMININKĖ. Ačiū. Ačiū.
K. MASIULIS (TS-LKDF). …bet tikrai ir kiti padarytų tą patį.
PIRMININKĖ. Ačiū, kolega. Sutarkime – trumpos replikos.
K. MASIULIS (TS-LKDF). O jūs būtinai norite, kad jis būtų pralaimėjęs.
PIRMININKĖ. A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš tik dar trumpiau noriu paaiškinti. Gerbiami kolegos valdantieji, yra du visiškai skirtingi klausimai: yra Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas, kurį Lietuva privalo vykdyti, ir yra P. Gražulio ir „Tvarkos ir teisingumo“ ar jūsų kolegų noras suteikti R. Paksui teisę kandidatuoti Prezidento rinkimuose. Tai yra skirtingi dalykai. Mes jums siūlome, jau turbūt penkti metai iš eilės, spręsti pirmą problemą, t. y. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo įgyvendinimą, teikdami savo pasiūlymus, kaip reikia taisyti galiojančią Konstituciją. Jūs nenorite tam pritarti. Taip lieka Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas neįgyvendintas. Tai yra jūsų atsakomybė, jūsų politinių žaidimų rezultatas. Prisiimkite visą atsakomybę ant savo pečių už tai, kad Lietuva niekaip negali įvykdyti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo.
PIRMININKĖ. Ačiū. P. Gražulis. Trumpa replika, labai prašau.
P. GRAŽULIS (MSNG). Trumpa replika. Gerbiamas Masiuli, sakote, R. Paksas buvo prastas premjeras. Matyt, buvote dar prastesnis patarėjas. O jeigu būtų geresnis patarėjas, gal geresni būtų ir premjero sprendimai. Bet noriu pasakyti, gerbiamieji konservatoriai, aš jums jau skaičiau, jūs visą laiką tik save girdite, Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komiteto sprendimą – apgailestauja, kad neatkurta R. Pakso teisė būti renkamam Prezidentu, tapti premjeru. Ar jums dar išdalinti kiekvienam? Mes esame šitos tarptautinės organizacijos nariai. Jūs čia neapsimetinėkite. Ir dar kartą kartoju, R. Paksui nebuvo apkalta padaryta kaip Seimo nariui, jį apkaltinome kaip Prezidentą, ir turi būti teisės atkurtos… teisė rinkti Prezidentu, ir žmonėms turi būti suteiktos teisės. Žmonės turi spręsti, o ne jūs, konservatoriai, kas turi būti Prezidentas ir kas neturi būti Prezidentas, ir kas ir kur turi būti renkamas.
12.44 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. sausio 12 d. nutarimo Nr. XIII-1022 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo ir pavedimo jai atlikti Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos valdymo, finansinės ir ūkinės veiklos parlamentinį tyrimą“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIIP-2546 (pateikimo tęsinys, svarstymas ir priėmimas)
PIRMININKĖ. Ačiū, kolegos. Dirbame toliau. Praėjo pusės valandos pertrauka ir aš kviečiu dėl Seimo nutarimo dėl Radijo ir televizijos valdymo, finansinės ir ūkinės veiklos parlamentinio tyrimo laiko pratęsimo. A. Nekrošius. Pateikimas. Prašom, kolega.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiami Seimo nariai, prašau jūsų pratęsti komisijos darbą iki spalio 8 dienos dėl labai elementarios priežasties. Tiesiog mums trūksta dar vieno posėdžio, kurio metu galėtume iš esmės balsuoti dėl išvadų. Kadangi tuo metu yra numatytos tam tikros komandiruotės ir nesurenkame kvorumo, tai tiesiog pageidaujame dar šiek tiek pratęsti darbo laiką.
PIRMININKĖ. Ačiū, kolega. Nori paklausti A. Sysas. Ruošiasi K. Masiulis. A. Syso…
A. SYSAS (LSDPF). Taip, taip, A. Sysas yra. Jūs persodinote A. Sysą dešiniau, tai žiūrėkite čia. Mano klausimas būtų. Aš pamenu, kai buvo debatai dėl šios komisijos sudarymo, buvo teigiama, kad neprireiks daug laiko išspręsti tas visas problemas. Tai ar jau dabar spalio 8 diena yra tas išsigelbėjimas, kuris būtinai reikalingas? Klausimas. Dėkui.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju už klausimą. Aš praeitą kartą, kai prašiau pratęsti komisijos darbą, taip pat akcentavau, kad tai, ko gero, paskutinis kartas, tačiau dabar susiklostė tokios aplinkybės, kad tiesiog reikia dar vieno posėdžio dėl išvadų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš turiu ir kitos informacijos ir, kaip suprantu, jūs paprasčiausiai nesugebate paruošti išvadų. Neturite pakankamai intelektualinio potencialo savo gretose, kas galėtų parengti išvadas, o kuriate naujas komisijas. Gal nekurkite bent kitų komisijų, jeigu šios jūs patiriate tokią gėdingą baigtį?
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju už klausimą. Išvados jau tikrai beveik baigtos ir lieka tik apsispręsti balsuojant dėl jų. Žinau, jūsų frakcija buvo delegavusi savo narius, tačiau juos galiausiai atšaukė, todėl mielai kviesčiau dalyvauti paskutiniame posėdyje ir pasisakyti dėl išvadų.
PIRMININKĖ. Klausia E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas pirmininke, nuo pratęsimo mes turėjome tikrai daug gražaus laiko, visą vasarą, o, kaip žinome, Seimo nariai turi dirbti 24 valandas per parą ir visus metus. Iš tikrųjų norėčiau paklausti, kiek kartų rinkotės vasaros metu arba nuo to laiko, kai galbūt rudens sezonas prasidėjo, kai Seimo nariai buvo čia? Jeigu nesirinkote, tai kokios priežastys, ar kas neatvykdavo, ar drausmės nebuvo? Ačiū.
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Labai dėkoju už klausimą. Iš esmės darbo grupė suorganizavo 16 posėdžių, darbo grupė tikrai produktyvi ir Seimo nariai tikrai labai aktyviai dalyvavo. Šiuo metu, šią sesiją, iš tų 16 posėdžių yra suorganizuoti 3 posėdžiai. Tai tikrai dėl išvadų. Kai praeitą kartą prašiau pratęsti vien tik dėl išvadų formavimo, tai tie 3 paskutiniai posėdžiai ir buvo skirti tiesiog informacijai tikslinti ir papildomai informacijai surinkti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia J. Olekas. Ruošiasi R. J. Dagys.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiama pirmininke. Kolega, panašus klausimas.
PIRMININKĖ. Tai panašių gal nebeklauskite.
J. OLEKAS (LSDPF). Dar liko šio mėnesio 10 dienų. Ar tikrai negalite per tą laiką susirinkti visi ir priimti išvadas?
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Jeigu Konservatorių frakcija tikrai deleguotų savo narius, tikrai turėtume tokią galimybę, tačiau šiuo metu yra suplanuotos Seimo narių komandiruotės ir tiesiog nesurinktume kvorumo.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ponas R. J. Dagys. Tikriausiai jau kito klausimo klaus.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Vicepirmininke, išsklaidykite mano abejones. Mes tų komisijų esame tiek prikūrę, kad mūsų Komisijų sekretoriatas, man atrodo, tiesiog nespėja parašyti ir parengti išvadų, nes jų pajėgumai yra labai riboti. Kiek aš žinau, ten ne tiek daug kvalifikuotų teisininkų, kurie galėtų kvalifikuotai parašyti. Ar aš klystu, ar man toks įspūdis susidaro?
A. NEKROŠIUS (LVŽSF). Dėkoju už klausimą. Kolegos, kurie yra komisijos nariai, kurie gauna visą informaciją, kartu turi galimybę susipažinti ir su išvadomis. Jie tikrai galėtų jus pakonsultuoti, kokios tos išvados, kaip jos atrodo. Susipažinę matytumėte, kad jos yra parengtos iš esmės gerai.
PIRMININKĖ. Dėkoju už jūsų atsakymus ir klausimus. Motyvai po pateikimo. A. Salamakinas – už.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiama pirmininke. Kadangi opozicija nedalyvauja šios komisijos darbe, manyčiau, galėtumėte ir ilgesniam laikui prasitęsti, kiek jums reikia. Balsuosiu už.
PIRMININKĖ. Prieš – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, manau, kad gerai organizuojant darbą viską buvo galima seniai padaryti, o turint skaidrų protą ir nekurti tokios komisijos ir nebandyti kurti kokių nors išvadų. Puikiai žinau, kad dabar yra tam tikras juodraštis, kuris susideda iš dešimčių, dešimčių, šimto lapų, ir su šiuo jovalu ką nors padaryti neturite pajėgumų ir nepadarysite, bet prikursite kitų naujų komisijų, kur bus vėl tas pats: mes nukelinėsime terminus, jūs galvosite, kaip ten ką ir prie ko pritempti ir panašiai. Nieko čia neišeis, tos komisijos jau diskredituoja jus ir apskritai visus mus kaip politikus. Patyrę fiasko vienoje srityje… aš sutikčiau, pratęskime, jūs užbaikite, kaip nors išeikite ten iš tos padėties, nes vis tiek nieko čia neapjuodinsite, nieko toje komisijoje neištyrėte, nieko nenustatėte. Čia gerai, sukąsime dantis, pabaikite, bet jūs steigiate visokių tokių tyrimo komisijų, kuriose vėl tas pats tęsiama. Kad bent turėtumėte pajėgumų, žmonių ten, tokių širinskienių daugiau turėtumėte. Viena vienintelė jinai patrūks, sveikatos gaila jos, o daugiau jūs neturite vežančių.
PIRMININKĖ. Dėkui už jūsų pasiūlymus. Kai ką galbūt klonuosime, bet dabar balsuojame dėl šio Seimo nutarimo po pateikimo.
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 58, prieš – 23, susilaikė 16. Po pateikimo pritarta.
Gerbiamieji kolegos, Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Ar tikrai tokią informaciją turiu? Galime pritarti ypatingai skubai? Iš tikrųjų reikia priimti sprendimą. Bendru sutarimu pritariame ypatingai skubai? Balsuojame dėl ypatingos skubos. Iš tiesų, kolegos, yra datos pakeitimas: išvada turėjo būti pateikta Seimui pagal ankstesnį nutarimą rugsėjo 24 dieną, siūloma pratęsti iki spalio 8 dienos.
Balsavo 96 Seimo nariai: už – 58, prieš – 19, susilaikė 19. Ypatinga skuba taikoma.
Svarstymas. Prašome įjungti. P. Urbšys. Diskusija.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiami Seimo nariai, šis siūlymas pratęsti komisiją iš tikrųjų sudaro galimybę prisiminti mums šio tyrimo pradžią ir eigą. Tada, kai buvo akcentuojama, kad reikia pradėti tyrimą, aš sutikau tikrai su tais argumentais, kad kai visuomeninio transliuotojo vadovybė atsisakė teikti informaciją apie tai, kaip jie panaudoja mokesčių mokėtojų pinigus, nieko kito nebeliko, kaip būtent Seimui sudaryti komisiją ir įsigilinti, kaip vis dėlto yra skaidriai panaudojamos tos lėšos. Kartu mes kalbėjome apie tai: mes turime atskleisti spragas įstatymų, kurie neužtikrina būtent efektyvios valstybinės kontrolės.
Bet kas atsitiko? Atsitiko tai, kad buvo sudaryta komisija, o tada asmuo, kuris nėra komisijos narys, būdamas vienos frakcijos vadovu ir komiteto pirmininku, organizuoja spaudos konferenciją ir pradeda mojuoti dokumentais, kurie iš tikro yra komisijos tyrimo objektas. Aš manau, jisai tokiu būdu viršijo savo tam tikrą kompetenciją, kuri buvo apibrėžta jau Seimo sudarant komisiją.
Negana to, užuot gavus dokumentą iš LRT, būtų paklausta vieno klausimo, ar pateikti visi dokumentai, ir sulaukus atsakymo, kad visi, ir tada pradėjus tyrimą, buvo padaryta tai, kad pagal pateiktus dokumentus, neįsitikinus, ar tai yra visi, pradėta juos komentuoti, kas sudarė galimybes tiems asmenims, kurie galbūt atliko tam tikrus veiksmus, kurie kelia dėl skaidrumo abejonių, kai kuriuos dalykus susitvarkyti ir taip atsirado teiginiai – jums pateikti yra juodraščiai, tai kodėl jūs pagal tuos juodraščius bandote daryti išvadas, kad kažkas yra negerai.
Toliau. Jeigu kalbėtume apie tai, kad komisija negali vykdyti tyrimo, jeigu kitos institucijos vykdo tyrimą. Kas buvo padaryta? Atskiri Seimo nariai inicijavo tyrimus pagal LRT tiriamus klausimus kitose valstybinėse institucijose, tokiu būdu sudarydami galimybes oponentams po kiek laiko kelti klausimą, ar nebuvo peržengtos Konstitucijos nubrėžtos ribos.
Dabar, jeigu kalbėtume apie pratęsimą, ką tai parodo? Parodo tai, kad komisijos darbas vis dėlto galbūt turėjo kitų tikslų, ir dabar tie tikslai ar buvo susiję su tuo, kad būtų paveiktas visuomeninis transliuotojas, kad jis vienaip ar kitaip palankiau atsilieptų apie vienus ar kitus esančius Seime, lieka atviras klausimas, o tai sudaro galimybes būtent oponentams taip svarstyti. Aš manau, kad tas pratęsimas vis dėlto atspindi tai, kad komisijai vis dėlto pritrūko, kaip pasakyti, noro užbaigti tą tyrimą taip, kad nekiltų visuomenei abejonių, ar tas tyrimas nebuvo inicijuojamas vien tik dėl to, kad būtų paveiktas visuomeninis transliuotojas sau palankia linkme. Dėkoju.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai. Gal galime nekalbėti, kolegos, po svarstymo? Yra norinčių kalbėti. Negaliu neleisti. A. Širinskienė. (Balsai salėje) Prašau.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Visų pirma labai keista, kad ponas K. Masiulis, nebūdamas komisijos nariu, žino komisijos dokumentus, kurie nėra vieši. Manau, kad šiuo atveju teks prisipažinti, kad melavo, arba Etikos ir procedūrų komisijai paaiškinti, kaip tie dokumentai jį pasiekė. (Šurmulys salėje)
Kitas dalykas dėl komisijos veiklos. Aš manau, kad tie posėdžiai buvo vieši, visuomenė galėjo įvertinti, kaip veikia komisija. Mes puikiai žinome, kad per tą laikotarpį buvo sustabdyti 23 mln. pirkimai pastato renovacijos. Dabar teismuose yra bylinėjamasi, ką ir VPT vadovai liudijo, dėl kitų pirkimų ne mažesnių sumų. Tai jau vien tai, aš manau, yra tam tikras rezultatas. Deja, realybė yra tokia, kad Seimo nariai planavo komandiruotes, kas yra natūralu, ir tų komandiruočių komisijos nariai turėjo labai daug. Mes sulaukiame vieno grįžtant, kitas išvyksta. Kaip žinote, viena frakcija iš dešinės, kuri puikiai turi daug klausimų ir komentuoja, visiškai nesilanko komisijos posėdžiuose ir jos veikla nesidomi, kai reikia dirbti. Manau, kad tikrai tas laiko pratęsimas leistų mums pabaigti išvadų klausimą ir leistų priimti tuos sprendimus.
PIRMININKĖ. Dėkoju. E. Pupinis – prieš.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiami kolegos, manau, kad labai sudėtingai jūs čia viską darote. Paprasčiausiai buvo galima ir šiandien paskelbti tokią išvadą: pašalinus iš Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos valdantiesiems netinkamus asmenis, komisija savo tikslą pasiekė, ir būtų visiems viskas aišku.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Balsuojame po svarstymo.
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 58, prieš – 18, susilaikė 18. Po svarstymo pritarta.
Priėmimas. Pastraipsniui. Vienas straipsnis. Gerbiami kolegos, labai prašyčiau nebereplikuoti. Priėmimas. Tuoj pat prasideda Vyriausybės valanda. (Balsai salėje) Gal galima sutarti nekalbėti? (Balsai salėje) K. Masiulis jau daug kartų kalbėjo. Replikuoti žodžio nesuteikiu, nes Vyriausybės valanda prasidės 13 valandą. Nuomonė už – A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Tik dar kartą galėčiau paraginti leisti komisijai pabaigti jos darbą ir sulaukti iš komandiruočių grįžtančių asmenų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Prieš – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Jeigu, kaip turi būti pagal įstatymus, komisija sukuriama dėl svarbių faktų, tai aš manau, ta aplinkybė turėtų skatinti komisijos narius dirbti ir vasaros laikotarpiu, kai nevyksta Seimo posėdžiai. Deja, kiek žinau, komisija nebandė rinktis šituo laikotarpiu ir tvarkingai atostogavo. Matyt, tiek ir tėra jai svarbūs tie faktai.
Dabar aš siūlau, kad komisijos nariams būtų tam tikra bausmė už tokį požiūrį, kad jie būtų priversti užbaigti veiklą, dirbdami ir šeštadieniais, ir sekmadieniais, laiko dar yra. Siūlau nepratęsti, kad ateityje komisijos darbą organizuotų atsakingiau ir dirbtų matydamos joms nustatytą terminą.
PIRMININKĖ. Dabar kalbės K. Masiulis. Prašom.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū. Būčiau trumpiau ten pasakęs, dabar pakalbėsiu dvi minutes.
PIRMININKĖ. Prašom.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Pirmiausia noriu A. Širinskienei pasakyti, kad niekas nedraudžia žinoti ne dokumentus, bet kaip jūs dirbate. Jūs patys pasakojate, kaip jūs dirbate, koks jūsų darbštumas ir koks yra chaosas. Užtenka tik pakalbėti su vienu kitu komisijos jūsiškiu nariu, ir visa informacija yra, ne apie dokumentus, o apie tą bardaką, kurio jūs nesugebate suvaldyti. Aš tai žinau, ką darysi, kad žinau. Ką žinau, tą ir papasakoju, o kadangi žinau šitą betvarkę šitoje komisijoje, tai man labai smagu žiūrėti, kaip jūs steigiate kitas komisijas. Tiesiog pasigardžiuodamas stebiu tų komisijų steigimą. Ir aš galvoju, Dieve mano, patrūks vaikinai ir merginos, nes jau čia patrūko. Diskredituosite save ne tik su „Sirijum“, psichodeliniais ginklais, bet ir su komisijomis, ką jau padarėte.
Geranoriškai siūlau, geranoriškas siūlymas pagalvoti apie savo intelektualinį pajėgumą. Paimti uždavinį, kurio nepajėgiate, tikrai neapsimoka. Ne vienam doktorantui po pirmųjų metų esu pasakęs: vaikine ar mergina, pasitrauk, nes nepaveši. Taip pat sakau ir jums, nepavešite. Čia nieko neišeina, pamėginote, kad neišeina, tai nerašykite kitų romanų, nes nepajėgiate, neturite košės tam.
PIRMININKĖ. Ačiū. E. Gentvilas – prieš. E. Gentvilas nekalbės. Ačiū. J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiama pirmininke. Aš irgi labai trumpai pakviesiu komisiją susirinkti, dar turi keturias dienas iki darbo pabaigos, ir pabaikime tuos komisijų darbo pratęsimus. Vieną kartą buvo pratęsta. Man atrodo, kad būtų korektiška, jeigu mes šį kartą turėtume išvadas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Balsuojame dėl Seimo nutarimo – pratęsti komisijos darbą iki spalio 8 dienos.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 96 Seimo nariai: už – 54, prieš – 21, susilaikė 21. Seimo nutarimui (projektas Nr. XIIIP-2546) pritarta. (Gongas)
13.03 val.
Vyriausybės valanda
Skelbiame Vyriausybės valandą. Atsiprašome ministrų, kad keturias minutes ją pradedame vėliau. Vyriausybės valanda.
Pirmasis klausia G. Landsbergis. Ruošiasi E. Gentvilas.
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Gerbiamas premjere, malonu jus matyti. Esame šiek tiek pasimetę ir norime jūsų paaiškinimo, tokios įžvalgos, gal šiek tiek politologinės. Gal jūs galite pasakyti paprastam žmogui, kaip dera Žaliųjų partijos programa, Žaliųjų partijos deleguota Vyriausybė, premjeras ir miškų kirtimas, kai 6 % didinamas plotas, 15 % didinamas tūris, kertama saugomose teritorijose, seni miškai, kalbami labai neaiškūs dalykai. Kaip čia žmonėms paaiškinti? Žmonės klausia. Nuvažiuojame į kaimą, žmonės sako, klausyk, žalieji valdžioje, kaip su tais miškais? Premjere, kaip jūs atsakytumėte?
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Nesu politologas, bet jeigu jūs pasakytumėte, kas yra paprastas žmogus, tada gal būtų labiau… (Balsai salėje: „Apačios!“) Apačios, apačios, pavartojote labai gerai. (Triukšmas salėje) Aš pasakyčiau paprastam žmogui, kad labai apgailėtina, kada politikai bando politizuoti tokia gana jautria tema. Viskas, kas Lietuvoje yra vykdoma, daroma vadovaujantis ir įstatymais, ir, svarbiausia, mokslininkų ir miškininkų teikiamomis rekomendacijomis. Taip ir šiuo atveju buvo pasielgta, ir Miškų ūkio konsultacinė tarnyba, kurioje dalyvauja įvairių institucijų visuomenininkai, mokslininkai, pateikė rekomendaciją dėl kitų metų kirtimo apimties didinimo. Tai yra susiję su tvariu ir darniu mūsų turto – miško – išlaikymu ir naudojimu. Jūs kalbate apie kažkokias pasikeitusias situacijas, o mes turime tikrai dar vieną problemą. Vis dar nerandame, nors ir kartu, čia ačiū jums, padarėme urėdijų reformą, vis dar nerandame, kur dingsta arba galimai dingsta (…) vienas milijonas kubinių metrų mūsų medienos. Ir, matyt, tai, kas vyksta čia, yra irgi sąlygota tų dalykų, kad norėtųsi, kad tas milijonas neatsirastų toliau. Ir tada bandoma politizuoti ten, kur politikos tikrai neturi būti. Vadovautis reikia, kaip sakau, įstatymais, labai aiškiais moksliniais tyrimais ir rekomendacijomis.
PIRMININKĖ. Dėkojame. Klausia E. Gentvilas. Ruošiasi J. Olekas ir toliau Vyriausybės valandai pirmininkaus A. Nekrošius. Ačiū.
E. GENTVILAS (LSF). Dėl medienos kirtimo girdėjau Vyriausybės struktūrų paaiškinimą, kad reikia kirsti daugiau, nes biokuro reikia daugiau prigaminti. Paskui jau, atrodo, tą melagystę baigė visuomenei.
Bet, premjere, mano klausimas jums yra susijęs su prie pabaigos artėjančiu sprendimu Seime įkurti dar vieną laikinąją tyrimo komisiją, kur, sakysime, šį pavasarį vienas etapas buvo V. Bako vadovaujama komisija, dabar – kita komisija. Jūs esate įtakingas valdančiosios koalicijos narys, jūs, kaip Seimo narys, galite pats savo balsą pridėti ar į vieną, ar į kitą pusę. Negi jūs, taip racionaliai galvojantis žmogus, tikrai pasisakote už tą tolesnį chaoso sėjimą Seime ir visuomenėje, keršto ištroškusių ir seilėmis apsitaškiusių kai kurių politikų norą lįsti į teisėsaugos turimus duomenis tam, kad sukompromituotų, bet nepasiektų jokių teisinių rezultatų, apdergiant politinius oponentus? Negi jūs tikrai pritariate tokios komisijos sudarymui?
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Keletas klausimų nuskambėjo. Pirmiausia – dėl melagingų žinių. Tai nebuvo jokių melagingų žinių. Melaginga arba tokia keista žinia atsiranda, kai bandoma šilumos kainas prognozuoti arba jau projektuoti, kad jos turi didėti dėl to, kad žaliava brangsta, o valstybė, turėdama savo įrankį – Valstybinę miškų urėdiją, šiame procese apskritai nedalyvauja, nors galėtų interveniuoti ir iš tikrųjų neleisti spekuliuoti tomis kainomis ir tokiomis spekuliacijomis didinti šilumos kainą. Todėl tai yra susiję dalykai, ir aš jus patikinu, kad Valstybinė miškų urėdija aktyviai dalyvaus: dalyvaus rengiant, ruošiant biokuro žaliavą ir tikrai dalyvaus tiekiant šitą produkciją į rinką, kad nebūtų bandoma kelti šilumos kainų.
Antra, jūs sakote, kad įtakingas šis žmogus. Aš nenoriu primesti savo nuomonės kitiems Seimo nariams. O kas chaosą kelia, aš irgi turiu savo nuomonę. Pasižiūriu į pusę atsisukęs ir matau, kas tą chaosą kelia. Kodėl taip yra? Galime diskutuoti.
PIRMININKAS (A. NEKROŠIUS, LVŽSF). Klausia J. Olekas. Ruošiasi V. Kamblevičius.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiamas premjere, vadinamoji jūsų mokslinė patariamoji komisija, man atrodo, šiek tiek linkusi būti geriau vadinama kirtimų patarimų komisija. Bet mano klausimas jums, kaip sūduviui. Ar jums žinoma, kaip mes čia visi buvome šiek tiek ir pasipiktinę, ir stebėjomės, kad valant valstybinę (jau dabar Miškų) urėdiją kai kuriems darbuotojoms buvo išmokėti šešių mėnesių atlyginimai – per 30 tūkst., ir neatrodė mažai. Bet šiuo metu atleidžiant kai kuriuos darbuotojus, kad jie kuo greičiau išeitų ir tylėtų, išmokami ir aštuonių mėnesių išeitiniai atlyginimai. Ar jūs manote, kad tai yra ūkiška iš mūsų sūduvių pozicijos? Galbūt tai ir teisėta pagal naują Darbo kodeksą, bet ar iš tikrųjų tai yra ūkiška taip susitvarkyti tuo metu, kai girdime, kad kyla ir malkų, ir biokuro kainos. Ar tai nėra viena išlaidų dalis? Ačiū už atsakymą.
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Atsakysiu kaip sūduvis sūduviui. Iš tikrųjų kartais būna, kalbėkime prielaidomis, kad geriau galbūt sumokėti ne tik 6–8, bet ir 10 atlyginimų, ir tai bus gerokai mažesnė žala, negu vienas ar kitas veikėjas ją daro užimdamas vienokias ar kitokias pareigas. Aš manau, kad įmonė atsakingai tuos sprendimus… ir renkasi, kokia yra mažesnė žala, arba iš tų dviejų blogybių renkasi mažesnę. Bet tie pokyčiai, kurie įvyko Valstybinių miškų urėdijoje, ir toliau vyksta. Tai mane įtikina, kad tikrai tuos žingsnius reikėjo daryti. Kas vyksta dabar, dar kartą įtikina, kad tie sprendimai buvo neišvengiami, bet pavėluoti.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi G. Steponavičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū. Kadangi labai daug klausimų šiandien tenka aplinkos apsaugos ministrui, tai nors faktiškai mano klausimas būtų jums, tačiau, matydamas situaciją, matyt, jūs nedarysite ryžtingų sprendimų, nes labai mylite vilkus, aš kreipiuosi į žemės ūkio ministrą. Mielas kolega, jūs, kaip vienos partijos abu vyrai, ar negalite susėsti, normaliai pabendrauti ir įtikinti aplinkos ministrą, kad reikia didinti vilkų šaudymo licencijas? Tarybiniais laikais visus metus medžiodavome ir neišnyko vilkai. Matote, kokį siaubą jie kelia visoje Lietuvoje? Nejaugi ir čia reikės įsiterpti gerbiamam premjerui, kad jums reikalus sutvarkytų? (Balsai salėje)
G. SURPLYS. Dėkoju už klausimą. Iš tiesų šis klausimas bus svarstomas kitą savaitę Kaimo reikalų komitete. Su aplinkos ministru mes tikrai susėdame ir dažnai, vykome netgi pas vieną ūkininką į Kauno rajoną apžiūrėti, kokia yra daroma laukinių gyvūnų žala pasėliams. Tikrai ieškome sprendimų ar dėl didesnių kompensacijų, ar dėl daugiau licencijų vilkams šaudyti. Bet, kaip jau sakiau, kitą savaitę Kaimo reikalų komitete apie tai galėsime pakalbėti išsamiau.
PIRMININKAS. Klausia G. Steponavičius. Ruošiasi A. Baura.
G. STEPONAVIČIUS (MSNG). Labai ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Aš norėčiau nuo vilkų prie švietimo. Gerbiamas premjere, gerbiama švietimo ir mokslo ministre, apie viščiukus, kuriuos mes rudenį skaičiuojame. Laukiame dar rezultatų dėl etatinio apmokėjimo įvedimo, pamatysime spalio pradžioje, bet baigėsi priėmimas į aukštąsias mokyklas ir profesines mokymo įstaigas. Nepaisant šios Vyriausybės deklaruotų tikslų dėl didesnio prieinamumo bakalauro nemokamų studijų ir kitų rodiklių, mes turime 4,5 tūkst. neužpildytų valstybės finansuojamų vietų universitetuose ir kolegijose. Ir dabar naujausi duomenys – 3 tūkst. valstybės finansuojamų neužpildytų vietų profesinėse mokyklose. Tai, gerbiamas premjere, gerbiamoji ministre, kokios jums pirmos išvados peršasi matant tokią situaciją?
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Gal pradėsiu, ministrė užbaigs. Aišku, pirmos išvados tokios, kad vis dėlto, matyt, dar yra sunku mūsų jauniems žmonėms atsiriboti nuo populiarių profesijų ir galbūt reikalingų valstybei. Žmonės renkasi tai, kur galvoja arba mano, kad jiems ateityje gal bus lengviau darbą susirasti arba galės geriau iš to darbo pragyventi. Matyt, dar nėra to įsitikinimo, kad tos profesijos, kurios iš tikrųjų valstybės finansuojamos, kurios šiandien reikalingos darbo rinkoje, turi ateitį. Tai čia toks mano pirmas pastebėjimas, o ekspertinę įžvalgą, be abejo, pasakys ministrė.
PIRMININKAS. Klausia A. Baura. Ruošiasi A. Vinkus. Ar ministrė? Prašom. Dar ministrė.
J. PETRAUSKIENĖ. Dėkoju už klausimą. Aš gal dar pakomentuosiu ir apie profesinį mokymą. Kaip tik šiandien su visais profesinių mokyklų vadovais aptarėme rezultatus. Sektorius tikrai išgyvena skaidrinimosi periodą. Labai gaila, kad daugelį metų buvo situacija, kai realūs priėmimo skaičiai arba realūs mokinių skaičiai šiame sektoriuje, įvedus centralizuotą sistemą, pasirodė visiškai nerealūs. Tai tas procesas vyksta. Manau, kad priartėjame prie realių skaičių. Nemanyčiau, kad tai reikia traktuoti kaip mažėjimą, tai reikėtų traktuoti kaip sistemos skaidrėjimą. O jeigu kalbėtume apie aukštąjį mokslą, buvo padidintas valstybės finansuojamų vietų skaičius beveik 2 tūkst., na, tiesiog ne visi apsisprendė pasinaudoti šita galimybe. Žiūrint į visą piramidę, kiek pas mus jaunų žmonių renkasi studijuoti universitetuose, kolegijose ir profesinį mokymą, tas procentinis pasiskirstymas yra tikrai labai kitoks nei daugelyje šalių. Profesinį mokymą renkasi tik 20 %, o daugelyje stiprių ekonomikų tai sudaro apie 50 % jaunų žmonių. Todėl tas pokytis struktūrinis ir vyksta nuosekliai.
PIRMININKAS. Klausia A. Baura. Ruošiasi A. Vinkus.
A. BAURA (LVŽSF). Mano klausimas aplinkos ministrui. Faktiškai iš jūsų norėtųsi išgirsti atsakymą, kurį… gerbiamas V. Kamblevičius uždavė. Netrukus prasidės rudens medžioklės sezonas. Aš savo apygardos pavyzdėlių pasakysiu. Daug turime savivaldybių, kuriose vilkai tikrai daro milžinišką žalą. Tarkim, Anykščių rajone nuo metų pradžios, t. y. nuo pavasario, kai ganiavos laikotarpis prasidėjo, 19 vietų, pas 19 ūkininkų, apsilankė vilkai, kurie padarė tikrai didelių nuostolių. Tokia situacija jau yra keli metai iš eilės. Daugiau kaip 20 metų jau kiekvienais metais. Tikrai norėtųsi išgirsti, gal jūs turite ką nors paguodžiančio – būtent leisti medžioti daugiau vilkų, kas yra labai svarbu.
Gerbiamas ministre, aš žinau, kad jūs esate sudarę darbo grupę, kurioje ir asociacijų atsakingi žmonės dalyvauja. Vis dėlto reikalingas atsakymas.
K. NAVICKAS. Iš tikrųjų ačiū už klausimą. Man atrodo, ką mes pirmiausia… Prieš atsakant, leiskite truputį plačiau atsakyti, nes, man atrodo, tai yra svarbu. Prieš galvodami, kaip elgtis su vilku, mes pirmiausia turime išbandyti arba taikyti visas įmanomas prevencines priemones. Pasižiūrėjus, kiek mes išmokame pagal vilkų padarytą žalą, iš tikrųjų prevencinėms priemonėms paramos paprastai neprašoma. Tai čia aliuzija į jūsų…
O dabar atsakysiu į jūsų klausimą. Mes jau esame pasirengę pakeisti medžioklės taisykles, leisime nelaukti tradicinio medžioklės sezono pradžios – spalio 10 dienos, jeigu neklystu, ar 15 dienos. Jeigu yra daroma žala arba kyla pavojus žmonių gyvybei ir sveikatai, dabar bus lengviau išduoti licencijas ir medžioklės tuos (…) iš gamtos vykdyti.
Kitas dalykas. Mes iš tikrųjų dabar pakeitėme visą iš esmės apskaitos sistemą ir skaičiuojame šeimomis. Manau, kad jau dabar paskutinė stadija, jau sutarimai daugiau mažiau yra.
Dar vienas labai svarbus pakeitimas, svarbus ūkininkams. Mes siūlome pakeisti, kad ūkininkams nereikėtų vežti į Rietavą sudraskyto gyvulio, nes tai labiausiai ir stabdo kompensacijų prašymą. Mes net neturime realios statistikos, kur, kokiu intensyvumu vyksta vilkų daroma žala. Visus šituos dalykus įvedę, aš manau, mes tą situaciją turėsime… tiksliau, konfliktų turėsime mažiau.
PIRMININKAS. Klausia A. Vinkus. Ruošiasi V. Juozapaitis.
A. VINKUS (LSDDF). Noriu paklausti du klausimus gerbiamo kolegos sveikatos ministro A. Verygos.
Gerbiamas ministre, kai jūs pradėjote darbą Sveikatos ministerijoje, tikrai sustiprinote požiūrį į visuomenės sveikatos svarbą ir daugelyje sričių ėmėtės atitinkamų priemonių, kurias vieni pripažįsta ir sveikina, kiti abejoja, kiti nepritaria, tačiau visi matome, kad pozityvūs žingsniai daromi. Tęsdamas pamąstymą šia kryptimi, norėčiau tamstos paklausti, ar kūno kultūros dabartinę būklę Lietuvos mokyklose (girdint ir švietimo ministrei) laikote pakankamai skatinančia ir stiprinančia vaikų sveikatą? Ar planuojate dėmesį šiai sričiai sustiprinti? Jeigu taip, kas konkrečiai numatoma?
A. VERYGA (LVŽSF). Dėkoju jums už klausimą. Iš tikrųjų, aš manau, atsakymas yra užkoduotas mūsų vaikų sveikatos rodikliuose. Tai, kad nemaža dalis mūsų vaikų turi laikysenos problemų, turi stuburo ir judamojo aparato problemų, turi regėjimo problemų, turi nutukimo problemų, rodo, kad ta būklė, apie kurią jūs klausiate, tai fizinio lavinimo, nėra gera. Matyt, čia yra labai daug priežasčių, dėl ko taip yra atsitikę. Tai yra susiję, jūs teisingai paminėjote ir švietimo ministrę, matyt, kad tai yra susiję ir su mokytojo prestižu, t. y. su žmonėmis, kurie renkasi ar apsisprendžia būti fizinio lavinimo mokytojais, kiek jie atsakingai žiūri į šitą dalyką. Čia mes keletą iniciatyvų planuojame ir galvojame apie kai kurias iniciatyvas su Švietimo ir mokslo ministerija dėl judrios mokyklos. Ten planuojamos veiklos yra susijusios ne tik su fizinio lavinimo pamokomis, bet ir apskritai su vaikų skatinimu judėti, ateiti į mokyklą, ne tik važiuoti. Kitos priemonės yra planuojamos su Tarptautiniu olimpiniu komitetu, būtent dirbti su pradinių klasių mokytojais, nes ten matome didelę spragą.
Tikrai turime priemonių ir planuojame greta tų priemonių vis dėlto įgyvendinti ir stebėseną, nes šiandien labai sudėtinga pasakyti, kaip sekasi mokykloms, ir įvertinti, kiek tai yra mokytojo darbo trūkumas, kiek ten vaikų ateina su problemomis. Yra įvairių metodikų pasaulyje, pavyzdžiui, tokia „Eurofita“ – gal girdėjote? – kurią panaudojus galima tikrai stebėti, ar progresą daro mokykla, ar nedaro, o tada jau aktyvuoti tėvus, kad jie pagrįstai reikalautų, kad būtų tinkamai tas fizinis lavinimas vykdomas.
PIRMININKAS. Klausia V. Juozapaitis. Ruošiasi K. Glaveckas.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Gerbiamas premjere, turiu tokį žemišką klausimą. Žiūriu aš jau šešerius metus pro langą ir matau vis tą patį vaizdą – amžinąjį atilsį Lietuvos edukologijos universiteto pastatą. Jau jo nebėra, o klaidinantis paminklinis užrašas vis dar yra. Vienas klausimas: kada baigsime tyčiotis iš to amžinąjį atilsį?
Kitas klausimas. Turiu žinių, kad šitas pastabas buvo ne perduotas, bet buvo pažadėtas vienai aukštajai mokyklai, žinau, kad Švietimo ir mokslo ministerijos Turto valdymo skyrius ar panašiai buvo atlikęs netgi skaičiavimus kai kurių fakultetų perkėlimo. Paskui atsirado vienas iškilus politikas, kuris nuėjo į Vyriausybės kanceliariją ir vienam iškiliam kancleriui pasakė, kad taip nebus, nes buvo susitarta kitaip. Vakar aš skaitau… nes buvo susitarta parduoti ir už tuos pinigus mus visus pamokyti nugriaunant šitą pastatą.
Vakar aš skaičiau, kad Vilniaus savivaldybė kreipėsi į Vyriausybę, kad perduotų šitą pastatą savivaldybei. Koks likimas šito amžinąjį atilsį be turinio likusio pastato, kuris tikrai yra gana patrauklus ir kitoms aukštosioms mokykloms, nes ten yra visa infrastruktūra? Prieš keletą metų ten sukišta labai daug milijonų europinių lėšų ir taip toliau, ir t. t. Negi jūs tikrai nugriausite? Ką jūs galvojate apie tai? Ačiū.
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Labai ačiū. Tikrai aktualus klausimas, aš irgi vis matau tą vaizdą. Tikrai nenoriu sutikti, kad amžinąjį atilsį, nes universitetas įsijungė į VDU ir tęsia veiklą. Tai tą reikėtų taip, nežinau, gal subtiliau…
Nereikia vadovautis gandais apie iškilius žmones, kurie kažkur vaikšto, ateina, pasako. Čia yra ypač iškilūs kolegos – 141, kurie gali bet kur ateiti, savo nuomonę aiškiai išsakyti. Taip, dėl šito pastato iš tikrųjų ir darant pertvarką buvo, ir niekas nepasikeitė, kad bet kokiu atveju, kad ir kokie sprendimai būtų priimti, šie pinigai liktų tik švietimui. Dar daugiau, aš buvau pasakęs ne kartą, galėčiau pakartoti, tai buvo turimų omenyje bendrabučių, aukštųjų mokyklų bendrabučių, iš esmės renovavimas arba atstatymas. Tačiau šiandien aš galiu greičiausiai pasakyti, negaliu dar šimtu procentų, nes galutinio sprendimo nėra, kad šis iškilus pastatas, kurį mes matome kiekvieną dieną pro langą, bus naudojamas švietimo reikmėms, aukštojo mokslo ir švietimo reikmėms. Dalis tų garbingų pastatų bus taip pat labai racionaliai panaudota, vėlgi tai susiję su mūsų moksliniais tyrimais ir mokslinių tyrimų institutais, dėl dalies, kuri iš tikrųjų yra, kaip sakėte, bevertė, jei kalbėtume apie išlaikymo kaštus ir energetinį efektyvumą, matyt, teks priimti kitokį sprendimą. Tie svarstymai yra, žiūrima, kad būtų priimtas racionaliausias sprendimas.
Dėl Vilniaus miesto savivaldybės iš tiesų keistos rezoliucijos, fantazijos tikrai tam miestui trūksta, tai savivaldybei. Jie dabar sugalvojo, kad galėtų kažką pasiūlyti. Mes geranoriškai, kadangi trūksta fantazijos, nesusitvarkė su mokyklų remontu, įleidome vieną mokyklą geranoriškai, kad vaikai nebūtų statybų aikštelėje, o tiesiog galėtų pralaukti tą momentą, kada atsiras fantazijos ir pabaigs renovacijos darbus šitame universiteto buvusiam pastate. Tai nereiškia, kad geranoriškai įleidus ir ištiesus pagalbos ranką, dabar galima, įkišus pirštą, bandyti praryti visą pastatą ir tada jį nugriauti, ir kažkam panaudoti. Tikrai taip nebus. Tas pagrindinis principinis pažadas, kad viskas, kas susiję su šituo turtu, turi likti švietimui, ir tai bus užtikrinta.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi A. Sysas.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiami kolegos, kadangi visa ministrų, galiorka, atrodo pusiau miega, tai jiems klausimą duosiu. Kadangi grįžę iš kelionių, tai natūralu, iš patyrimo žinome, kai tik ministrai keliauja ir Seimo nariai atostogauja, tada verslas ir žmonės gali ramiai miegoti dėl savo ateities ir ne per daug rūpintis. Taip Merfio dėsnis sako. Noriu paklausti ūkio ministro. Jūs gana ilgai buvote išvažiavęs kelionėse ir natūralu, kad jūs to patyrimo šalyse paėmėte, pasirinkote, jis yra labai naudingas, ir kad jūs atvežėte čia daug gerų idėjų. Sakykite, kitų metų ekonomikos iš tikrųjų laukia gana daug iššūkių. Kokius racionalius siūlymus jūsų ministerija gali pateikti verslui ar ruošiasi pateikti verslui, privačiam ir taip pat ir valstybiniam, kad kitais metais, jeigu iš tikrųjų įvyks tam tikri sunkumai, finansiniai ir kitokie dalykai, būtų galima juos įveikti ne tokiais drastiškais būdais, kaip mes įveikėme seniau. Jūsų patyrimas iš tų šalių, ką jūs atvežėte ir ką jūs galėtumėte pasakyti?
V. SINKEVIČIUS (LVŽSF). Dėkoju, profesoriau, už klausimą. Pirmiausia vienas dalykas yra labai svarbus, tai pramonės skaitmeninimas. Jeigu kalbėtume apie šalies ūkio atsparumą, tai mes žinome, kad valstybės, kuriose bent ketvirtį šalies BVP sudaro pramonė, stipri pramonė, tokios valstybės yra daug atsparesnės įvairiems sunkumams. Šiuo atveju skaitmeninimas ir efektyvinimas, darbo našumo didinimas yra, be jokios abejonės, prioritetas, „Pramonės 4.0“ sprendimų diegimas. Vienas dalykas, ką jau darome, tai labai smarkiai forsuojame finansavimą europinėmis lėšomis įmones, atliekant tiek „Pramonės 4.0“ auditus, tiek diegiant naujausias technologijas, tiek kvalifikuojant darbuotojus, kad vis dėlto būtų keliamas našumas, nes mes matome pavojingą tendenciją, kai didėjant atlyginimams našumas nedidėja daugiau nei atlyginimai, o yra dar ir mažesnis. Tai reiškia, kad eksporto rinkose galime prarasti konkurencingumą. Tai yra viena didžiausių grėsmių šiuo momentu šalies ekonomikai.
Antras dalykas, be jokios abejonės, labai svarbus, tai vis dėlto reinvesticijos. Labai džiaugiamės, kad jau po praeitų metų priimtų Vyriausybės sprendimų dėl investuojamo šimto procentų pelno lengvatos iš tiesų paspartėjo reinvesticijos versle. Ir matome tendencijas, kad pagaliau pasiekėme prieškrizinį lygį. Tikslas, be jokios abejonės, yra išplėsti reinvestuojamo pelno lengvatą, kad dar platesnis spektras įmonių, ypač mažų ir vidutinių, galėtų ja pasinaudoti, būtent reinvestuoti į tą verslo konkurencingumą.
Ir trečias dalykas, be jokios abejonės, grėsmė yra darbuotojai, darbuotojų stygius. Šiuo klausimu, manau, vienas pagrindinių dalykų, ką siūlysime, tai yra vis dėlto natūros neapmokestinimas, darbuotojų pavėžėjimas, jų pietūs ir panašiai, kad įmonės būtų suinteresuotos iš aplinkui, iš regionų atsivežti darbuotojus, ir tą stygių amortizuotume.
PIRMININKAS. Klausia A. Sysas. Ruošiasi A. Dumbrava.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Mano klausimas bus Ministrui Pirmininkui, bet prieš tai aš norėčiau pasakyti keletą sakinių. Pirmiausia, kai mes kalbame apie socialinį dialogą, apie derybas, tai vakarietiška demokratijų patirtis yra tokia, kad derasi dėl minimalaus atlyginimo ar apskritai dėl socialinių garantijų ir kitų dalykų darbdaviai ir darbuotojai. Dabar Lietuvoje tenka matyti visiškai kitokį vaizdą. Ministras Pirmininkas pasako, kad minimali alga bus tokia, o po to prasideda derybos.
Mano klausimas, gerbiamas Ministre Pirmininke, ar jūs tęsite tokią praktiką, kad deryboms nepaliekama jokių arba minimalios galimybės, nes jau Ministras Pirmininkas pasakė, ką galvoja, tada darbdaviai tik ploja rankytėmis ir sako, gerai, mus tenkina, ką pasakė premjeras, 420. O tų derybų ir nebus. Tai kada teiksite vykdyti tai, ką parašėte ir savo programoje, kad socialinis dialogas, kolektyvinės derybos bus normalus dalykas ir žiūrėsime į Vakarus, o ne į Rytus? Ačiū.
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Gerbiamas kolega, tikrai ačiū jums už klausimą. Manau, kad jūs seniai žiūrite į Vakarus, o ne į Rytus. Šiandien pasakymas iš jūsų lūpų mane labai išgąsdino, kad Ministro Pirmininko žodis yra šventas ir visi privalo tą vykdyti. Demokratinėje valstybėje tikrai taip būti negali ir aš tokių galių neturiu. Manęs paklausė, kokia yra nuomonė ir galimybės, jau turbūt prieš trečią ar ketvirtą derybų raundą. Nors mes nesusitarus iš karto galėjome, kas ir galėjo būti, grįžti į Vyriausybę ir priimti sprendimus, tačiau vis dar tęsiame, susitikinėjame individualiai, kad būtų surastas sprendimas.
Bet dar pernai buvo priimtas sprendimas toje pačioje Trišalėje taryboje pagal aiškią konkrečią formulę, labai objektyviai pagrįstą, kad tai gali būti tarp 45, ne mažiau, ir ne daugiau kaip 50 %. Ir pagal ekonomikos augimą, kurį patikslino Finansų ministerija, ta suma ir gali būti tarp 420 ir 430 eurų. Jeigu derybose būtų priimtas ar bus priimtas kitas sprendimas, gal dar bus ketvirtas ar penktas raundas, tai tokį sprendimą ir patvirtins. Jeigu ne, vadinasi, Vyriausybė priims sprendimą ne politinį, bet vadovaudamasi bendrai sutarta formule, ir manau, kad tai yra labai teisingas dalykas. Jūs gi puikiai prisimenate, kada buvo daromi įvairūs politiniai sprendimai nepamatavus nei ūkio augimo, nei ekonomikos galimybių, keliant pensijas, atlyginimus, kuo tai baigėsi.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi R. Martinėlis.
A. DUMBRAVA (TTF). Ačiū, pirmininke. Norėčiau paklausti švietimo ir mokslo ministrės. Gerbiama ministre, prie tų rūpesčių dėl etatinio apmokėjimo. Buvo tokia kategorija kaip pasienio mokyklos. Jūs tikriausiai žinote. Mano gėdai, turiu prisipažinti, kad tik neseniai sužinojau, kad buvo gera finansavimo tvarka, na, pakankamai gera. Jos gaudavo papildomų lėšų, kaip įsivaizduoju, moksleivio krepšeliui. Tačiau dabar, įsigaliojus naujai metodikai, lyg ir niekas į tai neatsižvelgė, nors mokykla kaip stovėjo pasienyje, taip ir stovi. Dėl to mažėja finansavimas ir vėlgi atsiranda rūpesčių, etatus reikia mažinti. Mažiau lėšų bus gaunama, nes yra bendra metodika, bendra tvarka. Prašom pasakyti, ar toms mokykloms, kurios buvo pasienyje, kur tikrai gal buvo geresnės sąlygos, nebus bandoma taikyti kokio nors koeficiento ar pereinamojo laikotarpio, kad mokyklos galėtų kiek nors susiorientuoti ir imtis kokių nors priemonių, kad ta situacija jose nebūtų blogesnė? Ačiū.
J. PETRAUSKIENĖ. Dėkoju už klausimą. Kaip ir numato Švietimo įstatymas, papildomas finansavimas ir pagalba mokykloms yra skiriama, kai kalbame apie tautinių mažumų mokyklas, kai kalbame apie finansavimą specialiosios pagalbos veiklų, kai tikrai reikia mokykloms ir specialių išteklių, ir tam tikros kvalifikacijos žmonių, ir specialios parengties.
Žiūrint į mokyklų tinklo taisykles, kai turėjome situaciją, kada yra virš tūkstančio mokyklų ir 270 išimčių dėl įvairių aplinkybių, tada tikrai kuriamos labai nelygios sąlygos ir toms mokykloms, kurios dirba su lygiai tokiais pat vaikais, lygiai su tokiais pat mokytojais. Todėl ateina papildomos lėšos. Savivaldybių biudžetai šiemet irgi buvo didesni, tikėtina, ir kitais metais bus didesni, ir specialią paramą iš perskirstymui skiriamų lėšų savivaldybės turi teisę skirti.
PIRMININKAS. Klausia R. Martinėlis. Ruošiasi A. Butkevičius.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ačiū, pirmininke. Mano klausimas būtų sveikatos apsaugos ministrui. Norėčiau pasiklausti apie Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo korekcijas svarstant žalos be kaltės modelį. Iš tikrųjų ten kalbama apie fondo kūrimą, komisijos administravimą, ten gal ir Finansų ministerijos fondas su rezervu galimai gali padidėti, ir kreipimaisi dėl žalos atlyginimo. Norėjau paklausti, ką jūs galvojate apie tokį modelį ir ar fondas būtų pajėgus, sakykime, atlyginti žalą, nes tai yra labai brangus modelis? Ir ar tai iš principo yra toks prioritetinis, vienas iš Sveikatos apsaugos ministerijos prioritetinių klausimų?
A. VERYGA (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Aš manau, kad tai vis dėlto yra prioritetinis klausimas, kai vienoks ar kitoks modelis galėtų būti įgyvendintas. Toks sprendimas bus priimtas tada, kai tie projektai pirmiausia pasieks Vyriausybę, paskui Seimą. Bet dėl ko tas įstatymas yra svarbus? Aš manau, kad ir jūs pats kaip gydytojas žinote problemas, kurios yra.
Viena vertus, mes turime pacientų, kuriems, na, įvyksta žala, yra padaroma kokia nors žala, dažniausiai nenorint nieko bloga, bet atsitinka tokių dalykų. Žmonės tikrai dabar labai skundžiasi ta esama tvarka ir negauna žalos atlyginimo. Manau, kad žmogus, kuriam žala yra padaryta, turėtų pagal nesudėtingą mechanizmą tokią žalą atgauti. Kita vertus, ta sistema, kuri yra dabar, neskatina medikų mokytis iš klaidų, labiau skatina slėpti klaidas. Mes jau labai seniai girdime pavyzdį, kuris minimas aviacijoje, kai kiekviena klaida yra perkeliama į mokymą ir iš klaidos yra mokomasi. Tie tikslai du ir yra, kad pacientai gautų atlyginimą už padarytą žalą, kad medikai būtų ne suinteresuoti slėpti, o mokytųsi iš to. O kad iš pradžių bus sudėtinga, kad išlaidos augs, tai taip, tai yra užprogramuota.
Šiandien mes turime tokią situaciją, kad gydymo įstaigos, mokėdamos privatiems draudikams… Na, vis tiek tas mechanizmas neveikia iki galo ir tų pinigų nemažai draudikams lieka, bet didelei daliai pacientų mes nesudarome galimybės atgauti tą žalą. Todėl ir yra tas siūlymas turėti fondą, kurį administruotų pati valstybė. Bet kaip apsispręs Seimas, matysime.
PIRMININKAS. Klausia A. Butkevičius. Ruošiasi E. Pupinis.
A. BUTKEVIČIUS (LSDDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš norėjau paklausti energetikos ministro, bet nematau. Šiuo metu labai… Gal premjeras tada atsakys. Šiuo metu vyksta labai didelė diskusija dėl prekių ir paslaugų kainų augimo, dėl prekių ir paslaugų kainų lygio, palyginti su Europos Sąjungos šalimis. Be noriu paklausti: ar tai yra tiesa, ar ne, kad gamtinės dujos kitais metais brangs 25 %, kiek žinau, nebuitiniams vartotojams? Taip pat mus pasiekė informacija, kad nebuitiniams vartotojams, kurie jau sudarė sutartis su elektros energijos tiekėjais, irgi kontraktuose numatyta daug didesnė kaina ateinančiais metais, palyginti su šiais metais. Aš manau, tai įpareigoja visus politikus ir Vyriausybę kaip nors amortizuoti, kad tie išoriniai veiksniai nedarytų poveikio kainų augimui. Vakar truputį buvau nustebęs dėl jūsų patarėjo, kai dalyvavo televizijos laidoje apie prekių ir paslaugų kainų augimą Lietuvoje. Aš pažiūrėjau Eurostato duomenis, tai jis kalbėjo, kad lyg ir penkta šalis tarp Europos Sąjungos šalių… Atvirkščiai tiek yra. Ir tuoj pat pasidariau analizę pagal atskiras prekių grupes. Ir paskutinė mintis. Biokuro kaina nedidėjo 2015, 2016, 2017 metais. Ar neatlikote tyrimo, kodėl 2018 metais išaugo arba pasiūlymai yra išaugę iki 48–50 %?
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Nėra energetikos ministro. Tikrai galiu pasakyti, kad jūsų paminėtos problemos yra žinomos, ministras ir visa Vyriausybė ieško būdų ne tik kad amortizuoti, bet ir kokią mes, kaip valstybė, galime padaryti intervenciją, kad tos… Na, dabar atsirado nauja tendencija prieš pusę metų ar daugiau bandyti pasakyti ir įvairiausiais argumentais pagrįsti galbūt savo norą pakelti tam tikras kainas, todėl mes tą girdime. Kalbant apie elektros kainą, amortizavimo mechanizmas yra numatytas, apie dujų kainą tikrai negaliu kol kas nieko pasakyti.
Dėl biokuro. Klausimas yra gilesnis priežasčių ieškojimas. Mes jau žingsnius darome toms priežastims surasti. Kaip ir, atrodo, veikia birža, turėtų būti tendencijos kitokios, bet ar iš tiesų ten yra užtikrinama konkurencija, čia yra kitas klausimas.
Dėl jūsų minėtų maisto kainų. Tikrai yra statistika arba duomenys, kokias mūsų namų ūkiai turi didžiausias sąnaudas. Esame antri po Rumunijos, kiek mūsų kiekvienas namų ūkis išleidžia maisto produktams. Esame per septynerius metus įvertinę, kad tikrai buvome… bene du kartus didesnių maisto produktų kainų augimo, negu galima buvo bandyti suvesti ar su mokestine aplinka, ar su žaliavų kaina. Turime duomenis, kiek tai sudaro galutinę produkto kainą gamintojo, tiekėjo ir prekybininko. Turime duomenis apie tai, kokia yra konkurencija reali, kaip yra bendraujama su tiekėjais, kokios sutartys sudaromos. Dėl to turime daryti žingsnius tikrai, kad nebūtų nepagrįstai tam tikra našta perkeliama ant vartotojo, arba dar daugiau – mes privalome padaryti viską, kad būtų apgintas šiuo atveju vartotojų interesas, ir tai padarysime.
PIRMININKAS. Klausia E. Pupinis. Ruošiasi S. Gentvilas.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Norėčiau paklausti Ministro Pirmininko. Apie švietimą, bet Ministro Pirmininko. Na, buvo nemažai kalbėta apie mokytojo prestižo didinimą. Suprantama, kad atlyginimas nėra vienintelis faktorius, kaip didinti tą prestižą, tačiau tai yra labai svarbus faktorius. Čia visi mes užburti buvome – mokytojams apie 17 mln. šiems metams, 95 mln. per trejus metus, tačiau tai nėra ta suma, kuri išspręstų problemą atlyginimo, nes iš esmės tai nepasivys ir to vidutinio darbo užmokesčio. Kaip žinome, kainos kyla, ir vėl tas atsilikimas, ko gero, su tokiais pinigais tik didės. Tai ir parodo, kad stojimas į aukštąsias mokyklas, renkantis pedagogines profesijas, nėra pakankamas ir netgi rodo profesijos nepopuliarumą. Taip pat turbūt turite informacijos ir jūs apie Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalis, kur žiūrint į lėšų skyrimą BVP iš tikrųjų tai yra labai prastas rezultatas. Ar jūs pasiruošę bent jau kitais metais vėl didinti tą dalį, skiriamą švietimui? Aš suprantu, kad situacija nėra paprasta, tačiau švietimo situacija dar sudėtingesnė, nes jau kai kuriose mokyklose formuojant krepšelius pagal praeitų metų krūvį trūksta dešimčių tūkstančių eurų. Vis tiek sprendimas turi būti daromas. Ar jūs pasiruošę didinti biudžetą, ar, kaip ministrė sakė, jinai nėra Vyriausybė, o čia Vyriausybės sprendimas? Gelbėkite ministrę. Ačiū.
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Apsispręsti pirmiausia reikia. Čia iš tos pusės sakė, kainos neauga, čia – kainos auga, tai kažkur per vidurį reikia paklausti šaržuojant, auga ar neauga? Taip, jūs teisus dėl švietimo finansavimo – tie 17 mln. šiek tiek su trupučiu ir kitais metais beveik 100 mln. Be abejo, mes norėtume, kad būtų visai kitokio parametro skaičiai skiriami, to ir siekiame. Bet be šitų jūsų paminėtų skaičių noriu taip pat paminėti, kad mokytojai, kaip ir kiekvienas dirbantysis šalyje, o būtent mokytojai irgi patenka į tą mūsų dirbančiųjų spektrą pagal savo darbo užmokestį, dėl mokestinės reformos taip pat dar be to papildomo padidinimo, susijusio su etatiniu apmokėjimu, gaus nuo 10–15 iki 60 eurų priklausomai nuo to, kiek uždirba.
Taip pat, jeigu mokytojai turi vaikų, gaus vaiko pinigus didesnius. Yra projektuojama apie 50 eurų, tiksliau, 50 eurų vienam vaikui. Tai reikėtų visas šitas sumas sudėti, kalbant apie pajamų augimą.
O jeigu jūs turite kitokių labai racionalių pasiūlymų, pagrįstų konkrečiais finansavimo šaltiniais, be galo būsime dėkingi, jeigu pateiksite. Apsvarstysime ir jeigu jie bus tikrai tokie, kokie sakau, racionalūs, pagrįsti, priimsime.
PIRMININKAS. Klausia S. Gentvilas. Ruošiasi L. Balsys.
S. GENTVILAS (LSF). Dėkoju už galimybę paklausti. Klausimą norėčiau skirti socialinės apsaugos ir darbo ministrui. Visų pirma pasveikinsiu su ilgalaikės strategijos patvirtinimu. Joje esate užsibrėžę dvigubai sumažinti norinčių išvažiuoti iš Lietuvos gyventojų skaičių iki 2030 metų. Priminsiu statistiką KTU mokslininkų, kurie pasakė, kad netolerancija iš Lietuvos išvaro trečdalį gyventojų.
Konkretus klausimas jums, nes kartais žodžiai yra stipresni nei pinigai ir priemonės. Ar jūs paseksite kolegos L. A. Linkevičiaus pavyzdžiu ir aplankysite Lietuvos gėjų bendruomenę, pasmerksite iš tikrųjų netoleranciją Lietuvoje, nes konkrečiai jūs, kaip ministerija, esate atsakingi ir už nelygybės diskriminavimą? Pastaruoju metu lyderystę šia tema matome iš Užsienio reikalų ministerijos, kuri net teikia Stambulo konvencijos patvirtinimą, kas turėtų būti daroma jūsų vardu. Ar jūs parodysite lyderystę ne priemonėmis, ne finansais, bet asmeniniu pavyzdžiu?
L. KUKURAITIS. Dėkoju už klausimą. Ta patvirtinta strategija yra visų mūsų atsakomybė, ne tik mūsų ministerijos, tikrai džiugu, kad dėl jos visi sutarėme.
Dėl netolerancijos. Ir dabar sakau, ir visada sakiau, kad smerkiu bet kokią netoleranciją bet kokiu pagrindu mūsų šalyje.
Dėl Stambulo konvencijos. Šiuo atveju Stambulo konvencija pateikta Seimui ne Užsienio reikalų ministerijos, bet prezidentūros, o mūsų ministerija kartu su Užsienio reikalų ministerija šiuo metu rengia teisės aktus, kuriais būtų užkertamas kelias smurtui prieš moteris. Tai yra artimi Stambulo konvencijai teisės aktai, bet būtent dėl smurto lyties pagrindu. Konkretūs darbai yra daromi, diskusijos vyksta ir toliau vyks, toliau ieškosime geriausių sprendimų, kuriems būtų pasiruošusi mūsų visuomenė, sprendžiant smurto lyties pagrindu klausimus.
PIRMININKAS. Klausia L. Balsys. Ruošiasi J. Imbrasas.
L. BALSYS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis premjere, nežinau, ar jums teko girdėti, ar ne, bet yra tokia Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos Darnios Lietuvos Vyriausybės programa. Toje programoje yra skyrius „Darni miškų politika“. Tame skyriuje parašyta tokia nuostata, cituoju: „Sieksime riboti didžiausią žalą miškams darančius plynuosius kirtimus ir miškų kultūrinimą. Sieksime įtvirtinti nuostatą, jog neplynieji miško kirtimai sudarytų ne mažiau nei 70 % visų pagrindinių kirtimų.“
Dabar, pažiūrėję į statistiką, matome, kad pernai, 2017 metais, plynieji kirtimai iš visų kirtimų pagal plotą sudarė, atvirkščiai nei toje programoje parašyta, beveik 66 %. Iš šiemet atliktų kirtimų taip pat 66 % yra plynieji kirtimai. Tai kaip čia išeina? Jūsų Vyriausybė vykdo kažkokią kitą savo programą, kuri skatina plynuosius kirtimus, o Valstiečių ir žaliųjų sąjungos programa teigia, kad plynieji kirtimai yra didžiausia žala miškui. Kaip čia dabar paaiškinti? Ar jūs ne tai Vyriausybei vadovaujate, ar ne tos partijos Vyriausybei?
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Jūs pasakykite, kuo jūs vadovaudamasis sakote, kad siekiame, skatiname tokius kirtimus? Tai yra be pagrindo.
Antras dalykas. Tai, kas yra Vyriausybės programoje siektina, mes to ir sieksime.
PIRMININKAS. Klausia J. Imbrasas. Ruošiasi A. Kirkutis.
J. IMBRASAS (TTF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamajam žemės ūkio ministrui norėjau. Ar atsiras pinigėlių dar šiais metais smulkiesiems ūkininkams pagal programą, kuri, kiek žinau, veikia, bet lėšos išnaudotos kitoms programoms, ar pagal šitą programą tikėtis smulkiems ūkininkams pagalbos? Ten po keliolika tūkstančių būdavo skiriama, dabar nepriimamos paraiškos.
G. SURPLYS. Dėkoju, pone Juozai. Iš tikrųjų gruodžio mėnesį bus kvietimas, bet mes dar dabar dėliojame, į ką konkrečiai mes tą kvietimą orientuosime. Taigi dar vyksta sprendimai ir kviečiu visus jaunų ūkininkų atstovus ir smulkių ūkininkų atstovus teikti pasiūlymus. Bet kvietimas bus gruodžio mėnesį.
PIRMININKAS. Klausia A. Kirkutis. Ruošiasi K. Starkevičius.
A. KIRKUTIS (LVŽSF). Mano klausimas premjerui ir sveikatos apsaugos ministrui. Dėl Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos principinės pozicijos Klaipėdos…
PIRMININKAS. Gal galite arčiau mikrofono?
A. KIRKUTIS (LVŽSF). Atsiprašau. Dėl Valstiečių ir žaliųjų sąjungos principinės pozicijos Klaipėdos universitetui pavyko išlikti kaip regioniniam multiprofiliniam universitetui. Rudens priėmimas parodė, kad nesumažėjo studentų domėjimasis Klaipėdos universitetu, o net kai kuriose srityse studentų šiek tiek padidėjo, nedaug, bet padidėjo. Toliau, pati stipriausia studijų programa Klaipėdos universitete yra sveikatos mokslai, studijuoja daugiau negu 1 tūkst. studentų. Slaugos studijos yra pačios stipriausios visoje Lietuvoje, Klaipėdos universitete formuojasi Holistinės medicinos centras.
Klaipėdoje veikia trys ligoninės, kurios dubliuoja veiklą ir žmonės nežino, į kurią ligoninę… Vieni nori vienoje ligoninėje gydytis, kiti – kitoje, dubliuojamos valstybinės lėšos. Lietuvos Vyriausybė ir Sveikatos apsaugos ministerija į savo darbų planą dar prieš dvejus metus yra įrašiusios tai, kad Klaipėdoje įkurs trečiojo lygio universiteto centrą. Mano rinkėjai įpareigojo mane paklausti, kas yra nuveikta šioje srityje ir kas bus daroma artimiausiu metu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ko klausėte?
A. KIRKUTIS (LVŽSF). Čia premjeras tikriausiai, nes ir Vyriausybės darbų plane įrašyta, ir ministerijos.
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Tai gal ministras galėtų atsakyti?
A. VERYGA (LVŽSF). Gerai. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų čia vienas toks sudėtingas klausimas, kurio dar niekam iki šiol nepavyko išspręsti iš dalies dėl to, kad ligoninės yra skirtingo pavaldumo. Kaip vieną iš sprendimų mes siūlėme įstatymų reforminius paketus, kurie būtų leidę mums, aš manau, greičiau tą klausimą pajudinti. Man ne kartą teko susitikti su Klaipėdos miesto meru, jūs taip pat buvote tuose susitikimuose, tai mes pakankamai aiškiai kalbėjome apie tai, kad įstaigas reikėtų sujungti, ir pirmiausia tas, kurias skiria tik tvora, kurios stovi šalia, kad galėtų bendradarbiauti. Tikrai aiškiai išsakėme siekį, kad ten turėtų atsirasti modernus skubios pagalbos skyrius, kaip jūs ir sakote, pacientai neturėtų vieną savaitės dieną važiuoti į vieną įstaigą, kitą dieną – į kitą. Deja, miestas, miesto taryba, paskelbė konkursus ir panašu, kad nėra politinės valios su miestu dabar susitarti dėl tų įstaigų sujungimo. Bet mes labai tikimės, kad ta situacija pasikeis po savivaldos rinkimų, ir mes šitos idėjos neatsisakome. Tikrai, norėtume matyti ten vieną stiprią, didelę ligoninę, kurią steigiant turėtų dalyvauti ir miestas, ir ministerija, ir universitetas. Kai tik turėsime tokią teisinę galimybę tai realizuoti ir politinį sutarimą, mes tikrai esame pasiryžę tą padaryti.
PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi J. Baublys.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Mano klausimas bus ūkiškas ir dviem ministrams, tai aplinkos apsaugos ir susisiekimo. Vakar iš įvairių frakcijų grupė Seimo narių keliavome po Kauno rajoną, jie iškėlė tokias aktualijas, praktines aktualijas.
Tai pirmiausia klausiu susisiekimo ministro. Šiuo metu vyksta derliaus nuėmimo darbai, nuimami cukriniai runkeliai, kitos kultūros, kukurūzai, reikia pervežti negabaritinį transportą iš vieno lauko, iš vieno rajono į kitą, nes oro sąlygos leidžia tai daryti. Tačiau atėjo šeštadienis, sekmadienis ir leidimų negalima nusipirkti, nes jūsų darbuotojai braižo žemėlapį, o šeštadienį ir sekmadienį jie atostogauja. Bet, kaip matote, mums gamtos sąlygos leidžia, tai kėlė ūkininkai, tai galbūt ir gali ten dirbti viršvalandžius ir išduoti leidimus, nes priešingu atveju, sako, važiuokite naktį, o tai bus pažeidimas, mes patys skatiname.
Kitas klausimas yra aplinkos apsaugos ministrui. Šiuo metu pagal esamą tvarką išduodami leidimai kirsti mišką, o po to yra derinama dėl aikštelių, kuriose bus tas miškas…
PIRMININKAS. Laikas.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). …sudedamas, ir nereikia derinti su savivaldybe, o tik tuo laikotarpiu, kai yra polydis, nei su ūkininkais. Yra draskomi keliai. Galbūt turėtų būti tokia tvarka: pirmiau suderina aikšteles ir kelius, o po to jau ateina ir gauna tą leidimą?
PIRMININKAS. Klausimo nebuvo. Klausti turėtų… Ar atsakyti norėtumėte? Prašom.
R. MASIULIS. Labai ačiū už klausimą. Dėl leidimų savaitgaliais pirmą kartą girdžiu. Aš pasidomėsiu ir atsakysiu jums atskirai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausti turėtų J. Baublys, bet salėje nematau.
K. NAVICKAS. Ir aš noriu atsakyti. Iš tiesų, kas siejasi ypač dėl kelių, kuriems daro poveikį miško kirtimas, tai mes siekiame, kad būtų įvesta elektroninė registracija ir matytume realiu laiku ir kirtimus, ir miškavežių judėjimą miške, tiek privačiuose, tiek valstybiniuose miškuose. Tai tas turėtų būti sprendžiama. Keičiame ir pačią kelių finansavimo tvarką, kad galėtų būti įtraukti tie keliai, kurie daugiausia nukenčia ir kurių didžiausias poveikis vietos gyventojams.
Dėl sandėliavimo jūsų pastaba yra teisinga. Aš dabar negaliu tiksliai atsakyti, ką turėtume keisti, bet esu tą girdėjęs, kad tai yra ne tik su savivalda susiję, čia yra ir su privataus intereso pažeidimu. Man atrodo, kad mes čia turime pasiekti tam tikrą to santykio atstatymą į vietą. Pagal nutylėjimą neturėtų taip elgtis.
Ir dar yra pasiūlymas iš seniūnijų. Mes dėl seniūnijų tai tikrai pasvarstysime, nes gali būti, seniūnai patys sako, kad gal tada mus informuokite, kada prasideda kirtimas, tada jie galėtų matyti ir judėjimą keliais, bent jau fiksuoti. Ir dėl to sandėliavimo. Dėl šito, man atrodo, toks pasiūlymas visai racionalus, dabar kaip tik turime tokį intensyvų darbą peržiūrėti visą tą sistemą. Manau, kad tai tikrai įtrauksime.
PIRMININKAS. Klausia R. Popovienė. Ruošiasi S. Tumėnas.
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Norėjau paklausti susisiekimo ministro. Čia daugelis Kauno krašto Seimo narių galbūt yra gavę kreipimąsi iš Kauno rajono Akademijos bendruomenės dėl būtent organizuojamų Česlovo Radzinausko tilto per Nemuną remonto darbų tarptautinėje transporto magistralėje E67. Vis dėlto labai skundėsi, kad tie darbai buvo organizuojami ne laiku, buvo labai didelės spūstys, prasidėjo rugsėjo mėnuo, kai žmonės pradėjo vaikus vežti į mokyklą, baigėsi atostogų metas ir t. t., ten tų priežasčių tikrai yra labai daug. Iš tiesų žinome, kad dabar ta viena dalis jau yra uždaryta, rangovai atsižvelgė į dideles išreikštas pretenzijas, bet vėlgi kilo klausimas, ar ten tikrai dabar gerai bus padaryta, kai jie taip skubiai ten viską uždarė. Bet planuojama uždaryti ir kita pusė. Tai kaip jūs vis dėlto galvotumėte, ar čia iš tiesų būtų galima galbūt kitaip organizuoti tuos darbus? Būtent bendruomenė prašo, kad vis dėlto būtų atsižvelgta ir galbūt visą parą būtų organizuojami tie darbai, kad nebūtų tų spūsčių ir kad būtų ta problema išspręsta.
R. MASIULIS. Labai ačiū už klausimą. Pasidomėsiu būtinai šiuo klausimu. Irgi pirmą kartą girdžiu dėl tų problemų. Galbūt čia Kauno savivaldybės projektas yra, o ne Lietuvos automobilių kelių direkcijos. Bet kokiu atveju aš pasidomėsiu ir atsakysiu jums.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia S. Tumėnas.
S. TUMĖNAS (LVŽSF). Gerbiamas sveikatos ministre, į mus, Seimo narius, kreipėsi tėvai, kurių vaikai serga pirmojo tipo cukriniu diabetu. Tai yra didžiulė ir fizinė našta, ir finansinė našta, nes, norint suleisti reikiamą kiekį gyvybiškai būtino insulino, per dieną reikia atlikti daugybę skausmingų dūrių. O tų dūrių vaikams būtų galima išvengti, jeigu būtų naudojami specialieji sensoriai, apie kuriuos jūs žinote. Deja, Lietuvos vaistinėse jie yra nepardavinėjami, jie yra vežami iš Prancūzijos, iš Lenkijos, pardavinėjami po 80 eurų. Ar galima tikėtis, kad Lietuvos vaistinėse jų pagaliau atsiras ir bus galima įsigyti?
A. VERYGA (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Tikrai žinau šią problemą. Bėda yra su tiekėjais. Mes patys labai aktyviai ieškojome įmonių, kurios gamina ir tokius sensorius galėtų tiekti į Lietuvą. Kiek išsiaiškinome, jie jų nepagamina pakankamai ir tiesiog neturi, ką pateikti. Turime tokį preliminarų pažadą, kad jie gamins, bet tuo neapsiribojame. Ir vakar aš pasirašiau prašymą mūsų Europos komisarui, nes čia yra europinė problema, ir mes tikimės, kad sveikatos komisaras padės mums, patalkins, patarpininkaus bendraujant su tomis įmonėmis, kurios gamina sensorius. Galbūt galima kokiu nors būdu, nežinau, Europos lygiu derėtis su jais ir kažkokias sąlygas siūlyti. Mes būtume pasiruošę tikrai juos ir nupirkti, ir kompensuoti, bet jų realiai nepagaminama ir neatvežama į Lietuvą. Tai mes stengiamės išnaudoti visus galimus mechanizmus, kad tie sensoriai Lietuvoje atsirastų.
PIRMININKAS. Kadangi ministras greitai atsakė, liko viena minutė, tai dar M. Navickienė spės paklausti.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamas premjere, klausimas būtų jums. Iš tiesų gerokai kelia nerimą „15min“ paskelbta informacija apie vieną iš Valstiečių ir žaliųjų frakcijos narių, kolegą M. Puidoką, kuris šiaip užima gana svarbias pareigas užsienio reikalų srityje, kad jisai talkina organizacijai, kovojančiai su psichotroniniu ginklu, ta organizacija vadinasi „Sirijus“. Na, ir labai keistos tos organizacijos veiklos sritys, gal teko skaityti publikaciją. Tai štai jie tiki, kad pranaše save įvardijanti moteris tiesiogiai bendrauja su Jėzumi, Konfucijumi ir Zaratustra, kovoja su rokenrolu ir daro įvairius kitus dalykus, taip pat ir karmos transmutaciją.
Aš norėjau jūsų paklausti, ar jums nėra žinoma, ar ponui M. Puidokui jau pavyko bent kartą pritaikyti tokią karmos transmutaciją? Ar jums nebaisu, kad ims ir bandys pritaikyti? Ir kaip apskritai vertinate tokias organizacijas ir Seimo narių talkinimą joms ateiti į Lietuvą?
S. SKVERNELIS (LVŽSF). Miela kolege, aš manyčiau, kad jūs turite puikią galimybę be tarpininko bendrauti su Seimo nariu Mindaugu ir tada pasiaiškintumėte, ar jis ten kažką padarė, susisiekė ar ne. O kadangi tikrai neturėjau galimybės paskaityti, tai man sunku ką ir komentuoti, nors jūsų tokia informacija tikrai kelia susirūpinimą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Vyriausybės valanda baigta. Dėkoju ministrams. Dar yra informacinis Seimo nariams pranešimas, kurį teikia Lietuvos Respublikos Seimo Liberalų sąjūdžio frakcija.
„Informuojame, kad 2018 m. rugsėjo 20 d. Seimo Liberalų sąjūdžio frakcijos posėdžio metu išrinkta frakcijos vadovybė. Liberalų sąjūdžio frakcijos seniūnu išrinktas E. Gentvilas, Liberalų sąjūdžio frakcijos seniūno pavaduotoja išrinkta V. Čmilytė-Nielsen.“
Rytinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: LLRA-KŠSF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos-Krikščioniškų šeimų sąjungos frakcija; LSDDF – Lietuvos socialdemokratų darbo frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.