LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
V (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO posėdžio NR. 202
STENOGRAMA
2014 m. lapkričio 25 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ,
Seimo Pirmininko pavaduotojai K. KOMSKIS ir A. SYSAS
PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Labas rytas, gerbiamieji kolegos! Pradedame 2014 m. lapkričio 25 d., antradienio, rytinį plenarinį posėdį. (Gongas)
Gerbiamieji kolegos, noriu šiek tiek rimties. Pradėsime ne nuo darbotvarkės, gerbiamasis Eligijau. Praėjusią savaitę lapkričio 20 d. netekome garsaus mokslininko, pedagogo, buvusio kolegos, Seimo nario J. Poželos. Akademiko indėlis Lietuvos fizikos mokslui svarbus ir reikšmingas, jam vadovaujant Mokslų akademijai nuveikta daug svarbių darbų, turinčių tęstinumą ir garsinančių Lietuvą visame pasaulyje. J. Požela buvo žmogus, kuriam buvo svarbi istorinė tiesa. Būdamas Aukščiausiosios Tarybos komisijos dėl 1939 m. Vokietijos ir SSRS sutarčių ir jų pasekmių tyrimo pirmininku, jis daug prisidėjo prie Molotovo–Ribentropo pakto protokolų pasmerkimo. 1992–1996 m. jis buvo Lietuvos Respublikos Seimas narys, aktyviai dirbo Švietimo, mokslo ir kultūros komitete. Tačiau svarbiausia, kad daug žmonių tiek Lietuvoje, tiek ir kitose šalyse pažino J. Poželą ne tik kaip talentingą mokslininką, organizatorių ir visuomenės veikėją, bet ir kaip nuoširdų, gerą žmogų, bendradarbį, patraukusį paprastumu, kuklumu, dėmesiu ir, svarbiausia, pagarba žmonėms. Šviesus mokslininko, buvusio parlamentaro atminimas, jo palikimas mokslo srityje ir visuomeniniame gyvenime ilgai išliks mūsų atmintyje. Pagerbkime J. Poželos atminimą tylos minute.
Tylos minutė
Registruojamės. Užsiregistravo 94 Seimo nariai.
10.05 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2014 m. lapkričio 25 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Darbotvarkės tvirtinimas. E. Masiulis. Prašom pasiūlymą.
E. MASIULIS (LSF*). Labai ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Mielieji kolegos, tikrai šiandien turime labai intensyvią darbotvarkę ir Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu norėčiau atkreipti dėmesį pirmiausia į 1-6 darbotvarkės klausimą, t. y. Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2015 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą, yra siūlymas grąžinti iniciatoriams tobulinti. Tačiau noriu atkreipti ir Seimo, ir Seimo Pirmininkės dėmesį, kad po pateikimo yra pritarta nedarbo draudiminių išmokų metų pratęsimui, nedidinti nedarbo išmokų, ir būtų gerai, kad komitetas taip pat apsvarstytų, nes tai yra tiesiogiai susiję su 2015 metų socialinio draudimo biudžetu. Taigi būtų prašymas komiteto išvados ir kad į darbotvarkę būtų įtrauktas šis projektas.
Antras Liberalų sąjūdžio pasiūlymas yra dėl 2-5a, 2-5b, 2-5c lydimųjų įstatymų – Kibernetinio saugumo įstatymo projektas. Aš norėčiau paprašyti, kad šiandien būtų apsiribota tik svarstymu ir nebūtų šiandien priimamas šis įstatymas, nes yra pastabų dėl šio įstatymo ir yra Seimo narių siūlymų registruoti pataisas, todėl galėtume priėmimą daryti kitą savaitę.
Ir paskutinis trečias Liberalų sąjūdžio pasiūlymas yra iš pagrindinės darbotvarkės išbraukti visus Atmintinų dienų įstatymo projektus ir vietoj jų įtraukti rezervinius klausimus, dėl kurių yra surinkta 47 ir 71 Seimo narių parašai. Dar nėra buvę tokio precedento, kad pagal Statutą surenkami parašai įtraukiami į rezervą, o Atmintinų dienų įstatymo projektai, kurie ne tokie reikšmingi, yra pagrindinėje darbotvarkėje. Man atrodo, kad reikia labai aiškiai sudėlioti akcentus, todėl siūlome išbraukti iš darbotvarkės atmintinas dienas ir įtraukti Seimo narių surinktų parašų įstatymų projektus.
PIRMININKĖ. Ačiū, supratome. J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Mūsų frakcija taip pat priėmė sprendimą siūlyti Seimui išbraukti iš darbotvarkės visą atmintinų dienų paketą – nuo 2-9 iki 2-13d projektus, taip pat pakartojame jau anksčiau teiktą siūlymą išbraukti iš darbotvarkės rezervinį 4, t. y. Švietimo įstatymo pataisas dėl lytinio švietimo mokyklose.
PIRMININKĖ. Supratome, yra 47 parašai, aišku, Seimas spręs. Gerbiamasis R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamoji Seimo posėdžio pirmininke. Frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ vardu siūlome išbraukti 1-8a, 1-8b ir 1-9a, 1-9b, ir 1-10 dėl Naftos ir dujų išteklių mokesčio įstatymo. Aš manau, kad Biudžeto ir finansų komitetas tikrai labai didelį darbą padarė, bet reikėtų dar kartą įvertinti trejų metų ekonominę riziką.
PIRMININKĖ. Ačiū. Išvados yra, bet vėliau aptarsime. Gerbiamoji K. Miškinienė, komiteto pirmininkė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, aš norėčiau atkreipti visų dėmesį, kad išties Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstydamas „Sodros“ biudžetą įrašė į savo pasiūlymus įvertinti gerbiamojo E. Masiulio pasiūlymą dėl nedarbo draudimo išmokų. Taigi mes padarėme viską, ką galėjome, ir nėra motyvo šiandien išbraukti „Sodros“ biudžetą iš darbotvarkės.
PIRMININKĖ. Ačiū, supratome. Dabar gerbiamasis S. Jovaiša, pirmasis stovėjo.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamoji Pirmininke, norėjau paklausti, kodėl nėra Vyriausybės pusvalandžio ir mes šią savaitę Vyriausybės nematysime, nors yra tikrai daug klausimų, susijusių su biudžetu? Ačiū.
PIRMININKĖ. Iš karto noriu atsakyti, nebuvo prašymų pakviesti nei raštu, nei žodžiu, o ketvirtadienį paprastai būna Vyriausybės valanda, o antradienį tada, kai būna prašymų.
Gerbiamasis Mečislovas. Prašom. M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Aš dėl 1-4a klausimo, projekto Nr. XIIP-2434 – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo atskirų straipsnių. Yra du pasiūlymai, pirmas frakcijos vardu. Frakcija prašo apsiriboti šiandien tiktai svarstymu, nedaryti priėmimo, nes tai gana sudėtingas klausimas ir jokios skubos čia negali būti. Čia frakcijos vardu.
Aš savo vardu noriu atkreipti dėmesį į Seimo statuto 149 straipsnio vykdymą, kuriame kalbama apie tai, kad vakar vakare įvykus vadinamajam neeiliniam komiteto posėdžiui šiandien traukti šį klausimą į darbotvarkę, mano nuomone, būtų 149 straipsnio pažeidimas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Kad jis jau anksčiau buvo pateiktas. Mes jau praėjusią savaitę turėjome.
Prašom. D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Frakcijos vardu prašau išbraukti 2-8 klausimą – nutarimo „Dėl Tabako ir alkoholio kontrolės prevencijos programos“ projektą Nr. XIP-2525. Manome, kad dokumentas yra parengtas netinkamai. Prašyčiau šiandien jį išbraukti, o toliau klausimus turbūt svarstys Narkomanijos komisija.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. M. A. Pavilionienė. Prašom.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamoji Pirmininke, aš prašau atsižvelgti į Seimo statutą. Jeigu yra surinkti 47 Seimo narių parašai, aš turiu teisę pristatyti savo projektą, už kurį pasisako Lietuvos mokiniai, studentai ir jaunimo organizacijos. Aš turiu teisę pristatyti savo projektą, jau dukart jis buvo atmestas. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Mes svarstysime. Įtraukiame atsižvelgdami į surinktus parašus, bet Seimas – visagalis, jis vis tiek priima sprendimus.
P. Urbšys. Prašom.
P. URBŠYS (MSNG). Dėl darbotvarkės 1-4a klausimo – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo. Jis teikiamas priimti, bet asmeniškai esu įregistravęs pasiūlymą dėl šio įstatymo ir šitas pasiūlymas nėra apsvarstytas komitetuose. Aš turiu omeny, papildomame Valstybės valdymo ir savivaldybių komitete jis nėra apsvarstytas. Aš nežinau, ar tai yra ta priežastis svarstyti šitą klausimą?
PIRMININKĖ. Ačiū už pasiūlymą. Gerbiamoji K. Miškinienė. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, išties vakar vakare skubos tvarka buvo susirinkęs Socialinių reikalų ir darbo komitetas ir svarstė parengtą ir pateiktą Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo projektą, nes jis glaudžiai susijęs su 2015 m. valstybės biudžetu. Gerbiamojo P. Urbšio pasiūlymas taip pat buvo svarstomas. Visi, kurie atvyko į posėdį, tam projektui vienbalsiai pritarė.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū.
Tada iš eilės. Pirmiausia buvo Liberalų sąjūdžio siūlymai. Dėl Socialinio draudimo fondo biudžeto klausimo ir jūsų siūlymo lyg ir viską išaiškino komiteto pirmininkė, turbūt net nėra prasmės balsuoti, nes čia buvo daugiau priminimas.
Toliau. Yra siūlymas dėl kibernetinio saugumo viso paketo daryti tik svarstymą. Komiteto pirmininkas sutinka, viskas gerai. Buvo galvota apie priėmimą, jeigu nebūtų siūlymų arba visi sutartume. (Balsai salėje) Jokių problemų nėra. Bus tik svarstymas. Siūlo išbraukti atmintinas dienas ir pakelti rezervą. Dėl atmintinų dienų Seimas turi apsispręsti, nes buvo dviejų frakcijų prašymas – Liberalų sąjūdžio ir Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos.
Balsuojame. Kas pritariate, kad išbrauktume atmintinų dienų visą paketą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Nuo 2-9 iki 2-13.
Balsavo 104 Seimo nariai: už – 53, prieš – 7, susilaikė 44. Pritarta. Išbraukiame.
Toliau. Yra Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos siūlymai išbraukti r-4 klausimą – Švietimo įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimus. Yra surinkta, kaip ir minėjo M. A. Pavilionienė, 47 Seimo narių parašai, tačiau mes turime vis tiek apsispręsti, nes frakcijos vardu buvo prašymas.
Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų išbrauktas r-4 klausimas, ko prašo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kas pritariate išbraukimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 100 Seimo narių: už – 50, prieš – 15, susilaikė 35. (Balsai salėje) Lygu. Perbalsuojame.
Gerbiamieji Seimo nariai, prašom sėsti į savo darbo vietas, nes rezultatas lygus. Balsuojame dar kartą. Kas pritariate dėl r-4 išbraukimo, ką siūlė Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 107 Seimo nariai: už – 59, prieš – 17, susilaikė 31. Pritarta išbraukimui. Išbraukiama.
Dėl 1-8 ir 1-9, dėl naftos ir dujų išteklių mokesčių ir lydimųjų, ką siūlė frakcija „Tvarka ir teisingumas“. Kas pritariate išbraukimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 1-8a, 1-8b ir 1-9a ir 1-9b. (Balsai salėje) Dar man sako, kad ir 1-10.
Balsavo 108 Seimo nariai: už – 35, prieš – 38, susilaikė 35. Nepritarta išbraukimui.
Buvo Darbo partijos frakcijos prašymas Piniginės socialinės paramos įstatymo neteikti priėmimui. Tikrai galime neteikti, jeigu nėra sutarimo, ar ten nesilaikyta valandų, kaip priklauso pagal Statutą. Priimsime antradienį. Ar reikia dėl to balsuoti? Nereikia. Bendru sutarimu.
Viskas, tada visi siūlymai. (Balsai salėje) Kaip? Koks? Atsiprašau. Dėl 2-8 klausimo buvo Darbo partijos frakcijos siūlymas dėl Seimo nutarimo „Dėl valstybės 2015–2025 m. narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės vartojimo prevencijos programos patvirtinimo“ projekto. Prašoma išbraukti Darbo partijos frakcijos vardu. Kas pritariate išbraukimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 107 Seimo nariai: už – 64, prieš – 16, susilaikė 27. Išbraukta iš darbotvarkės.
10.21 val.
Visuomenės informavimo įstatymo Nr. I‑1418 3, 31, 41, 43, 46, 49 ir 50 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 461 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1243(5) (priėmimo tęsinys)
Pradedame darbą. Pirmasis darbotvarkės klausimas – Visuomenės informavimo įstatymo Nr. I-1418 3, 31, 41, 43, 46, 49 ir 50 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 461 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1243(5). Priėmimo stadija. Liko tik balsavimas.
Balsuojame. Kas pritariate šiam įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Užsiregistravo 76 Seimo nariai, balsavo 72: už – 65, prieš – 1, susilaikė 6. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1243(5) priimtas. (Gongas)
10.22 val.
2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2381 (pirmasis svarstymas)
Darbotvarkės 1-3a klausimas – 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2381. Pirmasis svarstymas. Pradedame nuo pagrindinio komiteto. Kviečiu pagrindinio Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką B. Bradauską.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Gauti Seimo komitetų, komisijų, Seimo narių, atskirų valstybės institucijų, savivaldybių prašymai padidinti valstybės biudžeto asignavimus 2015 m. 442 mln. eurų. Labai gaila, kad visos tos mano išvardintos institucijos, kaip ir kiekvienais metais, kaip lėšų šaltinį nurodė skolos valstybės vardu valdymui numatytus asignavimus, tai yra mažinti skolos aptarnavimo išlaidas. Tai yra nerealu ir tiek tikrai negalima sumažinti skolos aptarnavimo išlaidų, todėl komitetas įvairiai svarstė šiuos pasiūlymus, ir aš vėliau juos pasakysiu.
Biudžeto ir finansų komitetas nusprendė atsižvelgti į Valstybės kontrolės išvadą dėl Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekto ir joje pateiktas rekomendacijas; finansų statistikos rengimo (Europos sąskaitų sistemos) metodinius pasikeitimus, įsigaliojusius nuo 2014 m. spalio 1 d.; siekiant, kad, skaičiuojant valdžios sektoriaus balanso rodiklį, būtų įvertinti skaičiavimo metodikos pakeitimai ir kelerių metų rodikliai būtų tarpusavyje palyginami, pateikti Seimui svarstyti ir priimti Fiskalinės drausmės įstatymo pakeitimo įstatymo ir Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimo įstatymo projektus, ir juos siūlyti svarstyti skubos tvarka.
Komitetas pasiūlė Lietuvos Respublikos Vyriausybei patobulinti įstatymo projektą atsižvelgiant į Seimo komitetų, Seimo komisijų ir Seimo narių pasiūlymus. Taip pat komitetas pasiūlė Vyriausybei apsvarstyti ir įvertinti Valstybės kontrolės išvadoje dėl Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekto pateiktus pasiūlymus; taip pat patikslinti planuojamas valstybės biudžeto pajamas, įvertinus tai, kad kartu su 2015 m. biudžeto projektu numatoma priimti Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymą, Akcizų įstatymą ir Azartinių lošimų įstatymo pakeitimus; ir apsvarstyti galimybę Seimo 2015 m. pavasario sesijos metu pateikti Seimui svarstyti įstatymo projektus, susijusius su darbo užmokesčio reglamentavimu, viešųjų darbų, Vaikų išlaikymo fondo teisiniu reguliavimu; taip pat užtikrinti, kad laiku ir efektyviai būtų panaudotos 2007–2013 m. laikotarpio Europos Sąjungos finansinės paramos lėšos ir būtų remiamasi gerąja patirtimi panaudojant 2014–2020 m. Europos Sąjungos finansinės paramos lėšas.
Biudžeto ir finansų komitetas, atsižvelgęs į Seimo komitetų, Seimo narių pakeitimus, pasiūlė Vyriausybei patikslinti įstatymo projekto straipsnį, reglamentuojantį Klimato kaitos specialiosios programos lėšų naudojimo tvarką, patikslinti nuostatas dėl savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių skaičiavimui naudojamų demografinių ir socialinių rodiklių.
Komitetas, atsižvelgdamas į Seimo narių bei komitetų ir komisijų siūlymus, pasiūlė Vyriausybei padidinti asignavimus 16 mln. 691 eurų Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaigai; 24 mln. 618 tūkst. eurų – biudžetinių įstaigų ir organizacijų minimalių tarnybinių atlyginimų dydžiams nuo 2015 m. kovo 1 d. padidinti; 37 tūkst. 650 eurų – Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijai funkcijoms įgyvendinti; skirti papildomus asignavimus Lietuvos nacionalinei filharmonijai vienam autobusui įsigyti; skirti 289 tūkst. 620 eurų Lietuvos Respublikos muitinės departamentui prie Finansų ministerijos darbo užmokesčiui; 301 tūkst. 696 eurus – Specialiųjų tyrimų tarnybai pateiktos paraiškos Europos Komisijos Kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) trečios programos subsidijai gauti; taip pat 23 tūkst. 170 eurų – Lietuvos švietimo istorijos muziejui trims pareigybėms įsteigti.
Komitetas pasiūlė Vyriausybei, nekeičiant bendros asignavimų sumos, perskirstyti asignavimus tarp Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vykdomų programų atskirų investicinių projektų, asignavimus tarp investicijų sričių.
Kitų Seimo komitetų, Seimo narių, valstybės institucijų prašymus padidinti asignavimus Biudžeto ir finansų komitetas perdavė svarstyti Vyriausybei. Detalūs pasiūlymai yra nurodyti 2014 m. lapkričio 21 d. registruotoje Biudžeto ir finansų komiteto išvadoje. Šiems pasiūlymams Biudžeto ir finansų komitetas pritarė bendru sutarimu. Dėkoju.
PIRMININKĖ. Ačiū pirmininkui už pristatymą. Kviečiu dabar visus komitetus. Iš eilės – Aplinkos apsaugos komitetas, pirmininkas A. Salamakinas. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamasis Ministre Pirmininke, ministrai, kolegos Seimo nariai. Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė vieną iš svarbiausių rudens sesijos įstatymų projektų – 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą ir nori pasidžiaugti, kad Aplinkos ministerijos valdomų sričių visam kitų metų projektui skirta 333 mln. eurų asignavimų. Lyginant su šiais metais, tai sudaro net 98 mln. eurų daugiau nei šiais metais. Reikia padėkoti, ir komitetas balsavo už tokį projektą bendru sutarimu, kad biudžetas buvo sudarytas (kalbant apie aplinkos apsaugos sritis) atsižvelgiant į tokias svarbias sritis, kaip būsto renovavimas, atliekų rūšiavimo stočių statymas, vandens ir vandenvalos įrengimų tiesimas, kuris bus daugiau skirtas kaimams, gyvosios gamtos ir kiti projektai.
Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė tik du siūlymus, ir tai turbūt yra rekordas, kad gavome tiek mažai siūlymų. Pirmasis siūlymas yra toks, kad reikėtų skirti 1,8 mln. Lt sumokėti Europos meteorologijos palydovo eksploatacijai, nes gresia toks dalykas, kad jeigu mes nepadengsime šito įsiskolinimo, mes galime sulaukti sankcijų, paprastai kalbant, dėl meteorologijos prognozių skelbimo.
Ir antras siūlymas yra dėl biudžeto 14 straipsnio dėl klimato kaitos specialiosios programos. Noriu pasakyti, kad ta programa nėra skiriama pravalgymui ar kitam dalykui. Labai gerai, kad Lietuva dar gali parduoti taršos leidimus, o ne pirkti kaip kitos valstybės ir, pardavę tuos taršos leidimus, mes galime ir būsto renovavimą, ir viešąjį sektorių, ir iškastinio kuro katilinių perginklavimą, ir biokurą… Labai prašytume, kad ministerija dar kartą apsvarstytų, ar reikia riboti tų lėšų naudojimą. Aš dėkingas Biudžeto ir finansų komitetui, kuris suprato šitą reikalą. Mes jau išsikovojome, kad tas straipsnis būtų truputį pakeistas. Manyčiau, kad tikrai reikia leisti tuos pinigus naudoti visus, o ne kažkur juos laikyti bankuose. Taip mes tikrai pasieksime efektą būsto renovavimo ir kitose srityse. Pakartosiu, Aplinkos apsaugos komitetas bendru sutarimu pritarė įstatymo projektui.
PIRMININKĖ. Kviečiu Audito komiteto pirmininkę J. Vaickienę.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Audito komitetas taip pat svarstė 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą Nr. XIIP-2381. Susipažinęs su Valstybės kontrolės išvada, taip pat su Lietuvos banko išvada, komitetas priėmė sprendimą iš esmės pritarti 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui Nr. XIIP-2381 ir siūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei jį patobulinti atsižvelgiant į Lietuvos banko ir Valstybės kontrolės išvadas ir šiuos Audito komiteto siūlymus.
Pirmas, užtikrinti, kad projekte numatomi rodikliai atitiktų Fiskalinės drausmės įstatymo nuostatas.
Antras, realiau prognozuoti biudžeto pajamas ir prireikus atitinkamai koreguoti šių mokesčių surinkimo planą (tai yra pridėtinės vertės, gyventojų pajamų mokesčio, pelno mokesčio, akcizų).
Trečias, iš esmės persvarstyti valstybės kapitalo investicijų strategiją.
Ketvirtas, vadovaujantis galiojančiomis Biudžeto sandaros įstatymo nuostatomis į biudžeto pajamas ir asignavimus įtraukti planuojamas pasiskolinti valstybės vardu lėšas arba keisti teisės aktus aiškiai nustatant atvejus, kada valstybės vardu pasiskolintos lėšos netraukiamos į biudžeto pajamas ir asignavimus.
Penktas, skolos valstybės vardu valdymo programoje suplanuoti papildomai 4,1 mln. eurų, vadovaujantis Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 11 straipsnio 3 dalimi, skirtų dengti Valstybinio socialinio draudimo fondo 2014–2015 m. iš komercinių bankų paimtų paskolų 2015 m. mokamas palūkanas.
Mūsų komiteto balsavimo rezultatai: už – 3, prieš – 2. Dėkui.
PIRMININKĖ. Ačiū pirmininkei. Kviečiu Ekonomikos komiteto pirmininką R. Žemaitaitį.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Ekonomikos komitetas šių metų lapkričio 5 d. svarstė ir nagrinėjo Seimui pateiktą Vyriausybės biudžetą. Iš esmės siūlome pritarti 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui, taip pat atkreipti pagrindinio komiteto dėmesį į komiteto narių pasiūlymą, jeigu nuo 2015 m. sausio 1 d. būtų atsisakyta PVM lengvatos taikymo centralizuotai tiekiamai šilumai… Taip pat atkreipti dėmesį į kelių fondo lėšas, kurias, esant poreikiui, būtų galima paimti valstybės reikmėms. Vertinant tai, pagrindiniam komitetui buvo siūloma. Už – 5, susilaikė 3.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Europos reikalų komiteto pranešėją B. Vėsaitę. Nėra. Pirmininke, tada jus kviečiame. G. Kirkilas.
G. KIRKILAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Europos reikalų komitetas biudžeto projektui pritarė.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu M. Bastį, Informacinės visuomenės plėtros komitetas.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Informacinės visuomenės plėtros komitetas svarstė Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Iš esmės siūlo pritarti svarstomam įstatymo projektui ir siūlo pagrindiniam komitetui pritarti komiteto sprendimui dėl Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo. Balsavimo rezultatai: už – 3, susilaikė 3. Lėmė pirmininko balsas.
Ką būtų galima dar papildomai pasakyti apie kitų metų biudžetą? Tai, kas yra skiriama investiciniams projektams, kurie yra susiję su informacinių ryšių technologijomis, lyginant 2014 m. su 2015 m., investicijos padidės beveik 90 mln. Lt. 2015 m. finišuoja tokie projektai, kaip centralizuotas savivaldybių paslaugų perkėlimas į elektroninę erdvę, t. y. į elektroninę erdvę perkeliamos dar 42 savivaldybių teikiamos paslaugos ir e. paslaugų teikimo sprendimai visose 60 šalies savivaldybių. Projektas vadinamas „Vintra“. Tikėtina, kad ši paslauga leis gyventojams visoje šalies teritorijoje efektyviau planuoti keliones. Labai svarbus bus baigiamas projektas, t. y. e. sveikatos projektas, kuris leis sukurti pacientų elektroninės sveikatos istorijas, nereikės išrašo iš ligos istorijų ir popierinių siuntimų į kitas gydymo įstaigas, bus sukurta e. sąskaita, t. y. valstybėje bus atsisakoma popierinių sąskaitų faktūrų ir daug kitų projektų, kurie tinkamai pasitarnaus šalies augimui ir plėtrai. Dėkoju.
PIRMININKĖ. Kviečiu Kaimo reikalų komiteto pirmininką S. Bucevičių. Nematau. Gal pavaduotojas. Prašom pristatyti. Gerbiamasis B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Kaimo reikalų komitetas pritarė Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui, už komiteto išvadą ir pasiūlymus balsavo: už – 7, prieš – 1. Tačiau komitetas pateikė pasiūlymus, iš jų keturi yra, mano akimis žiūrint, patys svarbiausi. Leiskite, aš juos šiek tiek pakomentuosiu.
Pirmas pasiūlymas – skirti papildomai 50 mln. eurų bendram finansavimui. Šie kofinansavimo reikalai trunka nebe pirmus metus. Vyriausybė per metus ieško tų pinigų, reikėtų vieną kartą biudžete numatyti, kad jie būtų, nereikėtų paskui visus metus tais klausimais papildomai rūpintis.
Antras pasiūlymas. Komitetas siūlo skirti papildomai, kad būtų sudarytas visas 117 mln. Lt paketas, iš kurio būtų galima mokėti žemdirbiams už pieną, gyvulius ir t. t. 2015 m. projekte kol kas numatyti tik 55 mln. Likusį skaičių reikėtų taip pat surasti ir patvirtinti.
Trečias pasiūlymas dėl Rusijos embargo reikalų. Siūlome numatyti 2015 metų valstybės biudžete papildomai 17 mln. Lt. Įvertinus tai, kad Europos Komisija dabar paskyrė 14 mln. eurų, tai sudaro tik 43 % žemdirbių praradimų per pastaruosius mėnesius.
Ir paskutinis, ketvirtas, yra dėl senos problemos – dėl melioracijos. Komitetas siūlo skirti papildomai 24 mln. eurų. Kiek žinau, Biudžeto ir finansų komitetas tai pasiūlė svarstyti Vyriausybei. Tikiuosi, kad Vyriausybė išnagrinėjusi ras papildomų galimybių mūsų prašymus patenkinti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkojame. Kviečiu Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininką A. Paulauską.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, 2015 metų biudžetą Vyriausybė rengė, o Seimas, kartu ir Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, svarstė ypatingu laikotarpiu, kai grėsmės mūsų šaliai yra gerokai išaugusios ir kai čia pat vyksta karas, kai laužomi tarptautiniai įsipareigojimai, pažeidžiama nustatyta tvarka Europoje. Vyriausybė atsižvelgė į susidariusią situaciją ir skyrė krašto apsaugai finansuoti ypatingą, padidintą dėmesį. Šiuo metu krašto apsaugai skirtas finansavimas sudaro 1,01 bendrojo vidaus produkto, kas skaičiais reiškia – 1 mlrd. 466 mln. 100 tūkst. Lt. Tačiau noriu atkreipti dėmesį, mes ir savo komitete svarstydami tą pasakėme, kad Vyriausybei siūlome atsižvelgti į Gynybos tarybos nutarimo, kuris buvo priimtas šių metų rugpjūčio 25 d., „Dėl Krašto apsaugos ministerijos asignavimų ir plėtros prioritetų 2014–2015 m.“ nuostatas. Pagal šį nutarimą krašto apsaugai turėtų būti papildomai dar skiriami 34 mln., kas yra numatyta, kaip maniau, ir tai būtų poreikis įsigyti papildomai 450 karių aprangai, mitybai, ginkluotei ir kitiems poreikiams.
Krašto apsaugos ministerijos buvo atsižvelgta ir finansuojama, manyčiau, pakankamai, tinkamai, bent pagal partijų susitarimą šis susitarimas vykdomas nuosekliai, bet kitos institucijos, policija, sienos apsauga, iš tikrųjų tuo pasigirti negali. Todėl mes siūlome atsižvelgti į statutinių įstaigų finansavimo poreikius ir manome, kad Sienos apsaugos tarnybai reikėtų skirti 1,5 mln. papildomų asignavimų transporto išlaidoms, automobiliams, sraigtasparniams remontuoti ir drausti, 600 tūkst. – Valstybės sienos apsaugos tarnybai prie Vidaus reikalų ministerijos demarkuoti valstybės sieną ir įrengti sienos apsaugos įrenginius prie valstybės sienos su Rusijos Federacija. Ir 400 tūkst. – Valstybės sienos apsaugos tarnybai prie VRM nuolat prižiūrėti ir remontuoti valstybės sienos su Rusijos Federacija vaizdo stebėjimo sistemas. 1 mln. 600 tūkst. – uniformai įsigyti, 400 tūkst. – Viešojo saugumo tarnybai prie Vidaus reikalų ministerijos suskystintųjų dujų terminalo apsaugos funkcijai vykdyti. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui – 1 mln. tarnybinei uniformai įsigyti, taip pat savivaldybių priešgaisrinėms komandoms aprūpinti.
Policija. Dėl policijos mes išskyrėme du prioritetus, kuriuos reikėtų papildomai finansuoti, tai yra nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimų pajėgumams įsigyti ir stiprinti. Kaip žinote, šie nusikaltimai vis labiau užvaldo ne tik mūsų elektroninę erdvę. Mes siūlome 5 mln. 274 tūkst. ir 1 mln. 700, kad ne mažiau kaip du patrulių ekipažai budėtų kiekvienos savivaldybės teritorijoje visą parą.
Taip pat norime atkreipti dėmesį į Valstybės saugumo departamento finansavimą. Siūlome 1 mln. 150 tūkst. skirti tiesioginėms funkcijoms, tai yra kontržvalgybai vykdyti ir Valstybės gynybos tarybos nustatytiems prioritetams užtikrinti, įgyvendinti. Taip pat atkreipiame dėmesį, kad reikia nuosekliai skirti lėšų Saugumo departamento pastato statybai užtikrinti. Jos yra numatytos, tiesiog atkreipiame dėmesį, kad jos nebūtų panaudotos kur nors kitur.
Ir Specialiųjų tyrimų tarnyba prašo papildomo finansavimo Europos Komisijos kovos su sukčiavimu OLAF’o programos subsidijai gauti. Jie gauna beveik 80 % ar net 90 % viso finansavimo, tačiau reikėtų iš valstybės biudžeto skirti jiems papildomai 257 tūkst. Lt. Aš manau, kad tai nedidelė suma, bet ji labai reikalinga STT dalyvaujant OLAF’o programoje.
Komitetas visiems mūsų pasiūlymams pritarė, tik dėl VSD buvo šiek tiek kitoks balsavimas: 6 – už, prieš – 1, susilaikiusių nebuvo. Komitetas pritarė biudžeto projektui ir siūlo jį Vyriausybei tobulinti.
PIRMININKĖ. Ačiū pirmininkui. Kviečiu Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkę K. Miškinienę.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą, surengė klausymus, gavo nemažai įvairių įstaigų ir organizacijų pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgė svarstydamas biudžetą 2014 m. lapkričio 5 d. Taigi bendru sutarimu komitetas iš esmės pritarė įstatymo projektui ir pasiūlė pagrindiniam komitetui ir Vyriausybei atsižvelgti į šiuos komiteto siūlymus.
Pirmiausia komitetas pasiūlė siekti sumažinti atskirų sričių biudžetinių įstaigų darbuotojų atlyginimų disproporcijas bei objektyviau vertinti mažiausiai apmokamų specialistų kvalifikaciją, siūlyti rasti 2015 m. 106 mln. Lt padidinti darbo užmokestį vidutiniškai 5 % biudžetinių įstaigų, organizacijų darbuotojams.
Taip pat komitetas siūlo Vyriausybei nustatyti bendrą valstybės ir savivaldybės įstaigų darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, darbo apmokėjimo sistemą ir parengti tam tikrą įstatymą. Komitetas, įvertinęs padidėjusius socialinių darbuotojų krūvius, nes piniginė socialinė pašalpa ir kompensacijos, dabar planuojama, buvo perduotos savivaldybėms, plečiamos bendruomeninės paslaugos, siūlo rasti galimybę vidutiniškai 15 % padidinti biudžetinių įstaigų darbuotojams, dirbantiems socialinį darbą, darbo užmokestį. Išties tai labai svarbu ir mes labai prašome į tai atsižvelgti. Perskirstant lėšas, skiriamas Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai, komitetas siūlo papildomai skirti apie 8 mln. Lt I ir II laipsnio valstybinėms pensijoms motinoms, pagimdžiusioms, užauginusioms ir gerai išauklėjusioms 5 ir 6 vaikus, mokėti. Taip pat komitetas siūlo papildomai skirti 1 mln. Lt šeimos gerovės ir vaikų teisių apsaugos politikos įgyvendinimo programos įvairioms priemonėms.
Komitetas svarstė neįgaliųjų organizacijų prašymus ir prašo perskirstant Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai skirtas lėšas, papildomai skirti 2,6 mln. Lt neįgaliųjų socialinės integracijos programos įvairioms priemonėms. Komitetas atkreipia dėmesį, kad būtina tobulinti viešųjų darbų teisinį reguliavimą, nes dėl to susirūpinusios savivaldybės ir gali didėti nedarbas. Siūlome Vyriausybei parengti teisės aktų projektus, kuriais būtų patobulintas Vaikų išlaikymo fondo teisinis reguliavimas ir būtų sumažintos administravimo išlaidos, pagerintas išieškojimas. Yra techninis pasiūlymas, susijęs su Socialinio būsto fondo plėtra, t. y. įstatymo projekto 5 priedą perkelti į 4 priedą. Tai yra techninio pobūdžio pasiūlymas.
Komitetas siūlo Vyriausybei svarstyti galimybę perkelti į valstybės biudžetą 2014 m. pabaigoje susiformavusią Valstybinio socialinio draudimo fondo 3,5 mlrd. Lt skolą, palūkanas, padengiant valstybės biudžeto lėšų trūkumą. Komitetas siūlo atsižvelgti į Valstybės kontrolės pastabas ir rasti galimybę 80 mln. Lt skirti užimtumui didinti, finansuoti aktyvios darbo rinkos politikos priemonėms, kurios šiuo metu finansuojamos tik iš „Sodros“ biudžeto. Be to, komitetas siūlo nuo 2016 m. likusias pareigūnų ir karių valstybines pensijas mokėti iš „Sodros“. Komitetas siūlo į 2016–2017 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos planuojamus asignavimus įtraukti 360,7 mln. Lt praradimams dėl papildomai sumažintų senatvės pensijų dalies dirbusiems asmenims kompensuoti. Tokie mūsų komiteto pasiūlymai, kuriems, dar kartą kartoju, buvo pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkojame pirmininkei. Kviečiu Sveikatos reikalų komiteto pirmininkę D. Mikutienę.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas svarstė Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą Nr. XIIP-2381. Iš esmės pritarė įstatymo projektui ir pasiūlė Seimo paskirtam pagrindiniam komitetui pritarti Sveikatos reikalų komiteto išvadoms ir pasiūlymams.
Taip pat pasiūlė Lietuvos Respublikos Vyriausybei įstatymo projektą patobulinti atsižvelgiant į šiuos Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymus.
Pirma. Padidinti valstybės biudžeto asignavimus 2015 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetui. Šios lėšos skiriamos siekiant vykdyti valstybės funkcijas, teisės aktais priskirtas PSDF biudžetui, t. y. neapdraustiems asmenims suteiktos būtinosios medicinos pagalbos išlaidoms apmokėti. Numatoma, kad 2015 m. šių funkcijų įgyvendinimo išlaidos sudarys 455 ir daugiau mln. Lt, o 2015 m. PSDF biudžeto projekte numatyta tik 51 mln. Lt. ir valstybės biudžeto asignavimai PSDF biudžetui gerokai mažinami nuo 2012 m. 2010 m. buvo skirta 399 ir daugiau mln., 2011 m. – 110 mln. Lt, 2012 ir 2013 m. tik 21 mln., 2014 m. – 41 mln. Lt.
Antra. 2,22 mln. eurų padidinti 2015 m. valstybės biudžeto specialiąsias tikslines dotacijas savivaldybių biudžetams, šias lėšas numatant Vietos savivaldos įstatymo 7 straipsnio 35 punkte įtvirtintos valstybinės, valstybės perduotos savivaldybėms, funkcijos, tai yra visuomenės sveikatos priežiūros ikimokyklinio ugdymo, bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose ugdomų mokinių visuomenės sveikatos stiprinimas, visuomenės sveikatos stebėsena, vykdymui užtikrinti. Šios funkcijos priskiriamos savivaldybėms nuo 2014 m. sausio 1 d., tačiau nei 2014 m., nei 2015 m. valstybės biudžeto lėšos visuomenės sveikatos priežiūrai ikimokyklinio ugdymo įstaigose nenumatytos. 2015 m. valstybės biudžeto projekte visuomenės sveikatos priežiūros funkcijoms vykdyti numatyta 8,9 mln. eurų, o lėšų poreikis šioms funkcijoms įgyvendinti sudaro 11 ir daugiau mln. eurų.
Trečia. Iki 2015 m. kovo 1 d. pateikti Seimui informaciją dėl konkrečių terminų, per kuriuos numatoma įgyvendinti 2013 m. gegužės 16 d. Konstitucinio Teismo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo įstatymo, Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo, Lietuvos Respublikos ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo ir jo pakeitimo įstatymo kai kurių nuostatų atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ nuostatas, inicijuojant Finansų ministerijos ir Sveikatos apsaugos ministerijos susitarimus.
Taip pat buvo nuspręsta skirti 616 tūkst. Lt padidinant valstybės biudžeto asignavimus Sveikatos apsaugos ministerijos programai „Visuomenės sveikatos stiprinimas“, šias lėšas skiriant savižudybių prevencijos biurui įsteigti. Taip pat numatyta skirti 97 tūkst. Lt investiciniam projektui – viešosios įstaigos Paluknio ambulatorijos pastato remontui. Komitetas nusprendė pasiūlyti spręsti dėl lėšų skyrimo viešajai įstaigai Plungės rajono savivaldybės ligoninei, Švenčionių rajono ligoninei, viešajai įstaigai Respublikinei Šiaulių ligoninei dėl žemo slenksčio paslaugų finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų 2015 m., ir viešajai įstaigai Mažeikių ligoninei pagal pateiktus prašymus. Atitinkamos sumos yra nurodytos mūsų komiteto išvadoje. Prašyčiau pritarti.
PIRMININKĖ. Kviečiu Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkę A. Pitrėnienę.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą ir priėmė sprendimą iš esmės pritarti įstatymo projekto Nr. XIIP-2381 daliai dėl švietimo, mokslo ir kultūros sričių su komiteto pasiūlymais ir siūlyti pagrindiniam komitetui pritarti Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto išvadai. Komitetas pasiūlė penkiolika pozicijų. Tikimės palankaus sprendimo. Ačiū už dėmesį. Balsavimo rezultatai: už – 7, susilaikė 1. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką J. Sabatauską. Prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, svarstant 2015 metų valstybės biudžetą džiugu paminėti tai, kad šiemet Vyriausybė, planuodama kitų metų biudžetą, numatė 6,4 mln. eurų daugiau policijos veiklai užtikrinti, jai didėja asignavimai kai kuriais atvejais ir penkiais…
Toliau. Papildomai numatyta Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnybos, Sienos apsaugos tarnybos, Vadovybės apsaugos departamento veiklai užtikrinti. Tai sudaro 3,8 mln. eurų daugiau negu pernai tiems patiems asignavimams. Teismams numatyta, palyginti su 2014 m., 3 mln. eurų daugiau. Dar verta pažymėti, kad Kalėjimų departamento funkcijoms, susijusioms su kriminaline žvalgyba (nauja funkcija atsiradusi), bei žemiausios grandies tarptautinių pareigūnų darbo užmokesčiui, taip pat įsiskolinimams padengti numatyta 3,6 mln. eurų daugiau negu pernai. Tokie skaičiai džiugina.
Komitetas, svarstydamas projektą, atsižvelgdamas į tam tikrus lūkesčius ir prašymus, pritaria ir siūlo papildomai Policijos departamentui skirti apie 3,5 mln. eurų, tai yra 3 mln. 475 tūkst. 411 eurų, funkcijoms, susijusioms su nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimu, taip pat užtikrinti dviejų patrulių kiekvienoje savivaldybėje patruliavimą ištisą parą, dabar daugelyje yra tik po vieną. Taip pat yra papildomai numatyta, prašant, kad papildomai būtų siūloma Vidaus reikalų ministerijai 7,3 mln. eurų, papildomai aprūpinti ginkluote Valstybės sienos apsaugos tarnybą, turto vertinimams, reikalingiems Finansinių nusikaltimų tarnybai atliekant ikiteisminius tyrimus, statutinių pareigūnų darbo užmokesčiui, jų aprūpinimui uniformomis, informacinių, stebėjimo ir kitų sistemų techniniam aptarnavimui.
Teisingumo ministerijai taip pat siūlome papildomai skirti 3,5 mln. eurų tikslinėms dotacijoms savivaldybėms, bausmių vykdymo pareigūnų priedams, taip pat laisvės atėmimo vietos medicinos specialistų darbo užmokesčiui ir Šiaulių tardymo izoliatoriui. Generalinei prokuratūrai siūlome 394,9 tūkst. eurų. Tai susiję su Panevėžio apygardos prokuratūros pastato statyba, kompiuterinio aprūpinimo ir darbo užmokesčio trūkumams padengti. Nacionalinei teismų administracijai – 1,6 mln. eurų kompiuterinei įrangai, įslaptintos informacijos apsaugai ir automobilių… Teisėjų tarybai siūlome 1,9 mln. eurų papildomų išlaidų. Tai 2014 m. asignavimų darbo užmokesčio trūkumui padengti bei mokėtinų sumų įsiskolinimui už (…) paslaugas padengti, taip pat vertimo paslaugas, kurios teisme yra būtinos pagal įstatymą ir Konstituciją. Konstituciniam Teismui siūlome papildomai 27,4 tūkst. eurų išlaidoms.
Pajamų šaltinius mes siūlome iš padidintų pajamų iš dividendų, didinant biudžeto pajamas, ir tos išlaidos, kurios susijusios su ginklų įsigijimu… kadangi tai daroma paprastai centralizuotai iš Krašto apsaugos ministerijos biudžeto. Taip pat pasiūlyti Vyriausybei kompleksiškai spręsti prokurorų, policijos, Specialiųjų tyrimų tarnybos, Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnybos, kitų pareigūnų ir specialistų kompetencijos, reikalingos atliekant kompiuterinės technikos, kitų elektroninių laikmenų tyrimą bei tiriant nusikalstamas veikas kibernetinėje erdvėje, kėlimo klausimą numatant tam tinkamą ir reikiamą finansavimą, nes būtent tos srities specialistų tikrai nėra per daug. Ačiū. Sprendimas priimtas bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Kviečiu Užsienio reikalų komiteto pirmininką B. Juodką.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, spalio 30 d. Užsienio reikalų komitetas svarstė dviejų ministerijų finansus 2015 m., tai yra Krašto apsaugos ministerijos ir Užsienio reikalų ministerijos.
Pirmiausia noriu komiteto vardu padėkoti Vyriausybei, kad surado galimybę labai ženkliai padidinti finansus Krašto apsaugos ministerijai, galite įsivaizduoti, nuo šiais metais turimo 0,8 % bendrojo vidaus produkto net iki 1,1 %. Tai yra didžiuliai pinigai. Kartu noriu padėkoti Vyriausybei, kad rado galimybę net 6 % padidinti finansus ir Užsienio reikalų ministerijai.
Apie finansų projektą Krašto apsaugos ministerijai labai detaliai kalbėjo komiteto pirmininkas ponas A. Paulauskas, todėl aš daug nekomentuosiu. Aš keletą žodžių apie finansus Užsienio reikalų ministerijai. Tas padidinimas labai svarbus, nes numatoma įsteigti naują ambasadą Pietų Afrikos Respublikoje, numatomas įsteigti generalinis konsulatas Los Andžele, kur gyvena labai daug mūsų tautiečių. Taip pat labai svarbu, kaip žinote, sena ambasados Italijoje istorija, grąžinta ne vila, bet 700 m2 visas aukštas, kurio rekonstrukcija labai brangi. Kitiems metams numatyti pirminiai pinigai ambasados Romoje rekonstrukcijos darbams. Taigi padidinimas yra ženklus. Ačiū Vyriausybei ir Biudžeto ir finansų komitetui, kuris pritarė.
Nežiūrint to, mūsų Užsienio reikalų komitetas pasiūlė Biudžeto ir finansų komitetui kartu ir Vyriausybei galbūt rasti galimybių padidinti Užsienio reikalų ministerijai 1,2 mln. eurų. Norėčiau atkreipti dėmesį, kuriems tikslams. 0,5 mln. eurų mes prašome skirti, atkreipiu dėmesį, Lietuvos diplomatinių atstovybių saugiam funkcionavimui. Pakomentuosiu, ką tai reiškia. Yra nemažai ambasadų šalyse, nelabai draugiškose Lietuvai, kuriose dirba žmonės tų šalių piliečiai. Taigi saugumo požiūriu tai nėra gerai. Todėl tie visi pinigai numatyti, kad Lietuvos piliečiai dirbtų tose ambasadose, o ne tų nelabai draugiškų šalių piliečiai. Taigi tam reikėtų 500 tūkst. eurų, tai yra 0,5 mln. eurų.
700 tūkst. eurų mes prašome papildomai skirti, cituoju, ekonominių valstybės interesų atstovavimui užsienyje. Ką tai reiškia? Iki 2008 m. užsienio ambasadose dirbo net 18 diplomatų ekonomistų, tai yra diplomatai, kurie kuravo ekonominius dalykus. Sunkmečio metu nuo 18 buvo sumažinta iki 4 diplomatų. Turint omeny šiandien geopolitinę situaciją, kai reikia ieškoti kitų rinkų eksportuoti mūsų produktus, taigi tų diplomatų ekonomistų pozicijos būtų labai vertingos kai kuriose valstybėse. Todėl mes prašome rasti 700 tūkst. eurų papildomai keturiems diplomatams ekonomistams įdarbinti. Gerbiamieji kolegos, mūsų komitetas pritarė 2015 m. biudžeto įstatymo projektui. Ačiū.
PIRMININKĖ. Kviečiu Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininką V. Bukauską.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas apsvarstė ir pritarė iš esmės iniciatorių pateiktam įstatymo projektui Nr. XIIP-2381 ir komitetų išvadoms. Antra, siūlo pagrindiniam komitetui projektą tobulinti atsižvelgiant į Vidaus reikalų ministerijos, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento, Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos, Lietuvos savivaldybių asociacijos ir kitų subjektų siūlymus, kuriems pritarė Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, ir į šiuos šešis Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymus. Balsavimo rezultatai: 6 – už, prieš nėra, susilaikė 2.
PIRMININKĖ. Dėkojame pirmininkui. Kviečiu Žmogaus teisių komiteto pirmininką L. Talmontą.
L. TALMONT (LLRAF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Žmogaus teisių komitetas svarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-2381 ir siūlo iš esmės pritarti Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui Nr. XIIP-2381; siūlo atkreipti Vyriausybės dėmesį į tai, kad, nustatant valstybės biudžeto asignavimų nustatymo bendruosius principus, reikalavimas 5 % sumažinti asignavimus institucijų išlaikymo (valdymo) išlaidoms nebūtų taikomas Lietuvos Respublikos Seimui atskaitingoms institucijoms, tokioms kaip: Seimo kontrolierių įstaigai, Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaigai ir Lygių galimybių tarnybai; siūlo pagrindiniam Seimo Biudžeto ir finansų komitetui jį tobulinti pagal komiteto pateiktus pasiūlymus.
Pirmas pasiūlymas: siūlyti Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaigai papildomai skirti 16 tūkst. 691 eurą. Antras pasiūlymas: siūlyti Specializuotos pagalbos centrui 2015 metais valstybės priskirtoms funkcijoms vykdyti papildomai skirti 5 mln.
Balsavimo rezultatai: už – 4, prieš – 1, susilaikė 1. Ačiū.
PIRMININKĖ. Kviečiu Jaunimo ir sporto reikalų komisijos narį D. Petrulį.
D. PETRULIS (LSDPF). Gerą dieną, gerbiamieji kolegos. Lietuvos Respublikos Seimo Jaunimo ir sporto reikalų komisija svarstė minėtą įstatymo projektą ir iš esmės pritarė jam bendru sutarimu, taip pat pateikė du pasiūlymus: skirti Kūno kultūros ir sporto departamentui prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės papildomai 960 mln. Lt sportininkams rengti specializuotose sportinio ugdymo krypties vidurinėse mokyklose. Čia atkreipiu dėmesį – tose dvejose, kurios Šiauliuose ir Panevėžyje. Antras pasiūlymas: skirti Kūno kultūros ir sporto departamentui prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės papildomai 1 mln. Lt 2015 m. vyksiančiai sportininkų atrankai į 2016 m. Rio de Žaneiro vasaros olimpines žaidynes. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Visi komitetai ir komisijos pristatė savo išvadas. Dabar kviesime frakcijas. Pirmiausia kviečiame E. Masiulį Liberalų frakcijos vardu. Prašom. Eligijaus nėra. Nematau. R. Baškienė – Mišrios grupės vardu.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Mielieji kolegos, išties svarbus momentas svarstyti valstybės biudžetą. Svarstydami valstybės biudžetą, mes nuolat girdime akcentuojant dvi būtinybes: mažinti socialinę atskirtį ir užtikrinti krašto apsaugos finansavimą. Be abejo, tai yra iš tikrųjų labai svarbu ir ypač žinant skaičius, kad skursta apie 600 tūkst. Lietuvos žmonių. Seimo nariai pateikė daug gerų pasiūlymų ir tai nuskambėjo per komitetų pristatymą, tačiau noriu paliesti keletą temų.
Visi žinome, kad žemės ūkis stiprina Lietuvą ir jos ekonomiką, tad, svarstydami valstybės biudžetą, negalime nepastebėti žemės ūkio problemų. Tokius pasiūlymus teikia Kaimo reikalų komitetas, tačiau akcentuoju – dėl Rusijos embargo žemės ūkio sektorius vien rugpjūčio–rugsėjo mėnesiais patyrė 112 mln. nuostolių, drastiškai sumažėjo žemės ūkio supirkimo kainos. Sveikintinos žemės ūkio ministrės V. Baltraitienės pastangos, aišku, Europos parlamentaro B. Ropės, kuris dirba Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete, pastangos gauti iš Europos Komisijos 14 mln. eurų, tik iš dalies kompensuos nuostolius ir to aiškiai nepakanka. Todėl valstybės biudžete būtina numatyti bent 60 mln. Lt siekiant kompensuoti pieno ir mėsos gamintojų žemės ūkio produkcijos supirkimo kainų skirtumus. Ir galbūt bus įmanoma toliau reikalauti šios sumos iš Europos Komisijos. Būtina rasti valstybės biudžete ir 174 mln. bendrajam finansavimui, nes jeigu nebus ir jeigu bus sustabdytas projektų tęstinumas, ir dabar Vyriausybė neskirs šios trūkstamos sumos, kol vyksta derybos su Europos Komisija, mes galime prarasti nei daug, nei mažai – apie 500 mln. Lt paramos.
Nerimą kelia Melioracijos programos įgyvendinimo eiga, šiandien neskiriamos lėšos kitais metais pareikalaus daug didesnių investicijų. Čia galėtų būti gražus bendradarbiavimas su krašto apsauga surandant bendrus vardiklius.
2014 m. spalio 3 d. Vyriausybės nutarimu buvo patvirtintas Vyriausybės veiklos prioritetų sąrašas. Žemės ūkio, deja, sąraše nėra. Aišku, labai džiaugiausi, kad ketvirtuoju prioriteto punktu įrašytas švietimo, mokslo ir kultūros, sveikatinimo programų įgyvendinimas. Daug kartų visi girdėjome kultūros ministro Š. Biručio teiginį, kad valstybė prasideda nuo kultūros. Aš manau, kad nė vienas iš mūsų tuo neabejojame. Kultūra reprezentuoja Lietuvą daugeliu aspektų, tad dėmesys kultūrai ir ją puoselėjantiems žmonėms privalo būti tinkamas skiriamas. Štai mūsų kaimynai estai, latviai kultūrą ir švietimą jau seniai yra įvardinę kaip pirmuosius prioritetus. Tad ir finansavimą jie skiria visiškai kitokį, negu tai darome mes. Estai 1,2 % bendrojo vidaus produkto skiria kultūrai, mes 0,6 %. Estijoje biudžeto lėšos švietimui nuo 5 % išaugo iki 7 % jų bendrojo vidaus produkto. O Lietuvoje finansavimas švietimui mažėja jau daug metų: 2013 m. – 5 %, 2014 m. – 4,8 %, 2015 m. numatoma 4,4 %, kai UNESCO ir Europos Sąjungos reikalavimai yra skirti švietimui 6 % bendrojo vidaus produkto.
Štai verslo atstovai vienoje iš didelių ir gražių konferencijų akcentavo būtinybę keisti švietimo sistemą ugdant visuomenę, gebančią ne žinoti, bet taikyti žinias, nes tik kūrybinga visuomenė, pabrėžiu, kūrybinga visuomenė turi ateitį. Tam pasiekti reikia kokybiško mokymo, pagrįsto ne tik noru ir galimybėmis, bet finansiniu pagrindimu. Mūsų šalies ateities vizija neįmanoma be švietimo ir kultūros, jie privalo būti svarbiausiu prioritetu ir tam turi būti skiriamas tinkamas finansavimas.
Nuoširdžiai tikimės, kad bus išgirstas Seimo nario, mūsų kolegos L. Balsio pasiūlymas išbraukti Klimato kaitos specialiosios programos lėšų panaudojimo apribojimą, o numatyta renovacija ir investicijos iš biokuro tikrai nesustos. Toks buvo jo siūlymas.
Mišri Seimo narių grupė pateikė daug pasiūlymų, dauguma jų perduota Vyriausybei. Kad visa tai būtų įgyvendinta, mes siūlome sumažinti valstybės valdymo išlaidas, racionaliau ir skaidriau panaudoti lėšas: prieš pradėdami naujus projektus, pabaikime senuosius valstybės investicijų projektus ir nedalinkime jų pagal priklausomumą partijoms.
Sveikintinas kalbėjimas apie kovą su šešėline ekonomika, tačiau reali situacija, fiksuojama tarptautinių organizacijų, rodo visai ką kita, kad šešėlinės ekonomikos dalis sudaro net 28 % bendrojo vidaus produkto, o tai jau 9,4 mlrd. Lt, kurie gali, aš manau, ir privalo būti panaudoti visuomenės reikmėms. Iš Vyriausybės mes tikimės ryžtingumo (manome, ji tai ir demonstruoja), realios situacijos suvokimo, ne gąsdinimo, ne gręžiojimosi į praeitį ir vieni kitų kaltinimo, o ateities ir vilties politikos formavimo. Pasidžiaugimas ekonomikos augimu neturi tapti kalbėjimu. Tai turi realiai pajusti mūsų Lietuvos žmonės.
Tikimės, kad šis valstybės biudžetas išties bus labai ir net labai patobulintas, ir sugrįš į Seimą, o tada jau svarstysime, kaip už jį balsuosime. Linkime sėkmės! Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkojame R. Baškienei. Kviečiu E. Masiulį Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu.
E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, iš tiesų šių metų biudžeto projekto svarstymas kiek ypatingas ir kitoks, negu būdavo anksčiau. Su pirmosiomis kliūtimis mes jau susidūrėme tada, kai finansų ministras čia, iš tribūnos, pristatė pirmąjį projektą ir buvo matyti, kad valdančiojoje koalicijoje nėra sutarimo dėl kai kurių svarbiausių kitų metų valstybės biudžeto klausimų.
Labai koncentruotai norėčiau išdėstyti pagrindinius Liberalų sąjūdžio principus ir įžvalgas, kurios, mūsų manymu, šiandien neleidžia sakyti, kad kitų metų biudžetas atspindi tiek Lietuvos žmonių lūkesčius, tiek realią ekonominę situaciją.
Pirmiausia noriu atkreipti dėmesį į tai, kad 2015 m. Vyriausybė siūlo nacionalinio biudžeto išlaidas be Europos Sąjungos lėšų didinti net 1,4 mlrd. Lt. Tai yra nuo 23,6 mlrd. Lt iki 25 mlrd. Lt. Atrodo, kaip gerai – didėja išlaidos, galima išspręsti daugiau įvairių klausimų, tačiau didžioji problema yra ta, kad biudžeto išlaidos auga sparčiau nei pajamos. Palyginkime – biudžeto projekte numatyta, kad nacionalinio biudžeto pajamos be Europos Sąjungos lėšų augs nuo 22,6 mlrd. Lt iki 23,8 mlrd. Lt.
Be to, reikia įvertinti, kad jeigu šių metų biudžeto deficitas taip, kaip bus vykdomas, siekia apie 940 mln. Lt, tai 2015 m. siūloma jį didinti dar ketvirtadaliu – iki 1 mlrd. 180 mln. Lt. Čia mes iš tikrųjų pasigendame labai aiškios ekonominės logikos. Jeigu mūsų biudžeto ekonominis augimas vyksta ir biudžeto pajamos auga, išlaidos neturėtų didėti daugiau negu mūsų pajamos, nes tokiu atveju mes, didindami valstybės skolą, vėlgi prieiname prie to, kad reikės papildomai skolintis, o tas skolas reikės atiduoti jau ateinančioms kartoms.
Be jokios abejonės, šiek tiek abejonių kelia (ir tai nėra vien mūsų subjektyvi nuomonė) ir pajamų planavimas. Matydami išorinius faktorius, euro zonos tam tikras problemas, mes labai solidarizuojamės tiek su Valstybės kontrole, tiek su Lietuvos banku, kurie labai aiškiai signalizuoja, kad kai kurių biudžeto pajamų išankstinis suplanavimas gali būti per daug optimistiškas. Tai reiškia, kad neįvykdžius tokio pajamų surinkimo kitais metais, suteikdami gana didelius lūkesčius ir iliuzijas kai kuriems mūsų visuomenės žmonėms, mes galime vėl grįžti čia, į Seimą, ir tada liūdnais veidais karpyti biudžetą. Todėl geriau dabar iš karto atsargiau prognozuoti kitų metų biudžeto pajamas, kad nereikėtų nusivilti vėliau.
Be jokios abejonės, kai mes vertiname biudžetą, mes turbūt turime žiūrėti, kokie šio biudžeto prioritetai, ir iš viso ar šitas biudžetas turi tam tikrą viziją ir strategiją. Akivaizdu, kad matyti, jog yra noras, užsisukus į visą tą pažadų karuselę, kiek įmanoma greičiau išspręsti visas socialines problemas. Aš sutikčiau, kad tokiu spartumu reikėtų spręsti šitas socialines problemas – didinti minimalų mėnesinį atlyginimą, didinti nedarbo pašalpas tada, kai mes iš tikrųjų žinotume, jog bent 70–80 % Lietuvos žmonių gyvena iš savo darbo užmokesčio, moka mokesčius ir juos galima priskirti vidutinei klasei, tačiau šiandien, kolegos, šito nėra.
Mes šiandien stengiamės kiek įmanoma daugiau daryti šitą biudžetą socialiai labiau remtiną, visiškai nekreipdami dėmesio į tuos žmones, kurie neemigravo, kurie liko čia, Lietuvoje, kurie dirba ir irgi nori uždirbti daugiau ir gauti normalų, padorų atlyginimą.
Liberalų siūlymai dėl kitų metų biudžeto yra tokie, kad mes turėtume neskirstydami, ar tai biudžetiniai darbuotojai, ar tai privataus sektoriaus darbuotojai, pasistengti, kad visiems realiai augtų atlyginimai. Mes siūlome neapmokestinamą pajamų dydį padidinti nuo 560 Lt iki 1035 Lt. Tai reikštų, kad kiekvienas dirbantis žmogus per mėnesį papildomai į savo kišenę gautų 70 Lt.
Be jokios abejonės, visiškai kitaip reikia vertinti darbo (arba nedarbo) politiką. Šiandien mes turime problemą, kad iš 175 tūkst. bedarbių apie 43 % yra ilgalaikiai bedarbiai, kurie dažnai net neturi motyvų ieškoti darbo. Todėl, padidindami nedarbo išmokas, mes iš esmės tuos motyvus dar labiau atimame. Reikėtų geriau įvesti darbo išmokas, t. y. tiems žmonėms, kurie pirmą kartą įsidarbina, jauni žmonės arba ilgalaikiai bedarbiai, kurie susiranda darbą, jiems mokėti darbo išmokas skiriant papildomai 50 mln. Lt, kad žmogus, bent tris mėnesius susiradęs darbą, gautų papildomai prie savo atlyginimo 50 Lt, tačiau atsisakyti didinti 200 mln. Lt nedarbo pašalpas, kurios šiuo metu yra įskaičiuotos į biudžetą.
Dar vienas labai aiškus akcentas yra popamokinis ugdymas. Kolegos, mes turime rūpintis savo ateinančia jaunąja karta, todėl kiekvieno vaiko popamokiniam ugdymui skiriamas 50 Lt krepšelis per mėnesį leistų užtikrinti, kad mūsų jaunimas turėtų kur kas didesnį užimtumą po mokyklos.
Taip, tam reikia papildomų pinigų. Todėl liberalai nepopsuodami sako, kad tuos pinigus pirmiausia mes galime surasti nedidindami 200 mln. nedarbo išmokų, 50 mln. sutaupydami iš valstybės valdymo išlaidų tiek per institucijų veiklos išlaidas, tiek per darbo užmokesčio fondą, ką, beje, buvo įsipareigojusi daryti šita Vyriausybė. mes manome, kad galime sėkmingai surasti nuo 50 iki 100 mln. Lt privatizuodami valstybei nereikalingą turtą, kuris šiandien duoda didesnius nuostolius negu jo išlaikymas. Tai pirmiausia įvairūs poilsio namai, priklausantys įvairioms valstybės įmonėms. Be jokios abejonės, reikia didinti dividendus iš valstybės įmonių, taip mes turėtume biudžetą, kuris atspindėtų mūsų dirbančių žmonių lūkesčius, ir galėtume garantuoti, kad ir toliau augtų darbo vietos ir žmonės mokėtų mokesčius į mūsų biudžetą.
Kviestume pritarti šitiems siūlymams ir realiau ir atidžiau pasižiūrėti į kitų metų valstybės biudžeto situaciją. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu frakcijos vardu kalbėti J. Razmą.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, keista dabar čia ta mūsų diskusija, nes, deja, yra neaiškus diskusijos objektas. Mes kaip ir turėtume aptarti tą biudžeto projektą, kurį pateikė Vyriausybė. Čia premjeras iš tribūnos lyg ir bandė rodyti, kad jį teikia atsakingai, bet tas projektas po kitų valdančiųjų koalicijos tarybos pareiškimų jau tiek pasikeitė, kad jis yra, galima sakyti, neatpažįstamas. Vis dėlto, kad ir kaip ten būtų, mes turime kalbėti formaliai apie tą projektą, kurį čia pateikė Vyriausybė.
Kalbėdamas apie jį, aš pagal daugelį neigiamų požymių jį prilyginčiau 2008 m. biudžeto projektui. Tada nueinanti G. Kirkilo Vyriausybė pateikė jį visiškai atmestinai suprasdama, kad pačiai nereikės jo vykdyti. Dabar kaip ir Vyriausybė turėtų planuoti, kad reikės jai vykdyti. Bet aš teigiu, kad biudžeto projektas tikrai yra pateiktas nesubalansuotas ir, be to, ir nejautrus.
Kodėl aš sakau, kad jis nesubalansuotas? Pasižiūrėkime į planuojamų įplaukų dalį. Prie to paties, panašiai kaip ir šiemet prognozuojamo ekonomikos augimo, t. y. apie 3 %, o, duok Dieve, kad jis toks dar būtų, kad nebūtų rimtesnių mūsų ekonomikos reagavimų į Rusijos sankcijas ir į blogą padėtį kai kuriose kitose mums svarbiose rinkose, tai kartu su tuo pačiu prognozuojamu ekonomikos augimu įplaukų augimas planuojamas tris kartus didesnis nei šiemet. Štai Vyriausybė šiemet giriasi, kad vykdo šių metų biudžeto įplaukų planą, bet pasižiūrėkime, tas planas rodo, kad augimas yra 2,1 %, kitais metais pagrindinių mokesčių: PVM, akcizų, augimas planuojamas net 6 %. Tai iš kur toks stebuklas čia gali įvykti? Žinoma, galima atsakyti, kad šešėlyje plaukioja arti 30 mlrd. Lt. Atrodytų, kas čia ypatingo Vyriausybei iš ten pasemti keletą milijardų, bet žiūrėdamas į Vyriausybės veiksmus dėl mokesčių administravimo aš nematau nė mažiausio pagrindo to tikėtis.
Yra tokių epizodinių veiksmų, kaip vakarykštis nuėjimas į Valstybinę mokesčių inspekciją, kur galima įsivaizduoti, kad svarbiausias tikslas – pasakyti, jog gerai dirba laikinai einantis pareigas Mokesčių inspekcijos vadovas, kad būtų galima parengti visuomenę tai žiniai, kad jis laimės konkursą. Galbūt toje struktūroje nėra savojo G. Černiausko, kuris pasirūpintų tuo konkursu, tai tenka pačiam premjerui dėl to rūpintis? Bet pasižiūrėkime, ar pateisinamas toks ilgas laikotarpis su laikinai einančiu pareigas Mokesčių inspekcijos vadovu, jeigu tikrai rūpinamės, kad šita institucija dirbtų visa jėga? Neaiški situacija FNNT vadovo po istorijos su advokatu J. Kozubovskiu. Jeigu aš premjero paklausčiau, kiek per metus nedarbingumo lapelį turi Muitinės departamento vadovas ir kiek dienų jis būna darbe, kažin ar premjeras sugebėtų atsakyti? Jeigu paklausčiau, ar eilinis muitininkas, sakykim, net muitinės posto vadovas, turintis 7 kategoriją, labai suinteresuotas tuos mokesčius surinkti ir labai kruopščiai viską tikrinti, manau, kad atsakymai būtų tokie, kad Vyriausybė nedaro jokių rimtų veiksmų kovodama su šešėliu ir kad padidintų mokesčių įplaukas.
Toliau. Žiūrėkime į išlaidų dalį. Tiesa, reikėtų dar paminėti dėl mokestinių įstatymų. Man toks įspūdis, kad mokesčių politiką šiuo metu vykdo ne Vyriausybė, o Liberalų sąjūdis, nes Vyriausybė pasakė, kad PVM lengvatos šilumai pratęsti nereikia, Liberalų sąjūdis buvo jautresnis, pasakė, kad reikia pratęsti – Vyriausybė jau pritaria. Buvo pritarta po pateikimo ir kitai pataisai – dėl gyventojų pajamų mokesčio, irgi iš dalies valdančiųjų balsais, kad reikia kelti neapmokestinamąjį pajamų dydį. Visa tai, aišku, geri, jautrūs sprendimai, bet kaip Vyriausybė kompensuos prarastas dėl to įplaukas?
O išlaidų dalyje mes taip pat matome daug nejautrumo. Tame pirminiame projekte, sakykim, nėra kultūros darbuotojų atlyginimų didinimo programos tęstinumo, todėl siūlome bent 25 mln. Lt numatyti, kad nuo metų vidurio būtų galima tęsti tą programą. Nematome mažiausių biudžetinių darbuotojų atlyginimų didinimo, tas buvo skelbiama vėliau, po to einančiais pareiškimais. Mes įregistravome projektą, kad reikia didinti mažiausių kategorijų valstybės tarnautojų atlyginimus, na, o dėl kitų biudžetinių darbuotojų atlyginimų didinimo galima spręsti Vyriausybės nutarimais.
Mes taip pat nematome reikiamų sumų, kad padėtume mūsų žemdirbiams, ypač pieno ūkiams padidinant nacionalinę paramą dėl to, kad tikrai yra skaudžios Rusijos sankcijų pasekmės. Labai prastai atrodo paėmimas iš Kelių priežiūros ir plėtros programos net 250 mln. Lt bendrosioms biudžeto reikmėms. Kada gi pagaliau mūsų keliai pajus, kad ir ten krizė po truputį baigiasi? Žodžiu, biudžeto projektas tikrai yra prastas. Niekada taip nebuvo, kad Vyriausybei tektų grąžinti ne tik patį biudžeto projektą, bet ir lydimuosius du svarbiausius įstatymus: Sveikatos draudimo fondo įstatymą ir Socialinio draudimo, t. y. „Sodros“, biudžeto projektą.
PIRMININKĖ. Kviečiu I. Šiaulienę kalbėti Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos vardu.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, šiandien svarstome tikrai svarbiausią valstybės finansinį dokumentą – kitų metų valstybės biudžetą, pagal kurį mes gyvensime ištisus metus ir kuris yra aktualus tiek pozicijai, tiek opozicijai. Aš suprantu opoziciją, visada norisi parodyti, kaip valdantieji negeba formuoti biudžeto, kiek yra trūkumų, ir kartu negaliu suprasti, kaip visa opozicija, svarstant biudžetą, kuris yra toks blogas, staiga tampa didesniais socialdemokratais nei tikrieji: reikia visus darbuotojus paremti, neapmokestinamąjį pajamų dydį didinti, nepaisant, kiek uždirba tų pajamų, taip pat dėl PVM – ne tik tiems, kuriems reikia, teikti paramą, bet visiems. Tada nutinka taip, kad per biudžeto svarstymą nebėra nei liberalų, nebėra nei kitų politinių jėgų, visi tampa socialdemokratais, bet kažkodėl niekas nepasiūlo stebuklingų būdų, kuriais reikėtų papildyti biudžeto lėšas. Net ir to šešėlio, kuris šiandien yra, nepagimdė valdančioji dauguma ir socialdemokratai, o jis buvo paliktas dėl tų sprendimų, kurie buvo padaryti per praėjusius metus, konkrečiai valdant XV Vyriausybei.
Žinoma, čia yra raginimų nekalbėti apie tai, kas buvo praeityje. Aš suprantu, kad nesinori kalbėti apie blogus dalykus, man taip pat nesinorėtų, bet, deja, puikiai suprantame, kad finansai nesukuriami per dieną, neatsiranda iš niekur. Tam buvo padaryti lemtingi mokestiniai sprendimai, kurie gimdė šešėlį, todėl daugelis pajamų nuėjo ten. Ši Vyriausybė, deja, sugebėjo iš to šešėlio ištraukti per 446 mln. Lt, ko ankščiau gerai valdanti ir tik teisingus sprendimus priimanti dauguma, deja, negebėjo.
Žinoma, šitas biudžetas yra specifinis ta prasme, kad planuojame jį eurais. Kaip žinome, nuo kitų metų būsime devynioliktoji Europos Sąjungos šalis, kurios valiuta bus euras. Vėlgi yra šios Vyriausybės nuopelnas, kad buvo sugebėta užtikrinti finansinį tvarumą ir stabilumą ir kad tikrai tai turėtų prisidėti ir prie mūsų valstybės nacionalinio saugumo, ekonominio tvarumo augimo tendencijų, nes tampam Europos šalimi. Ir tai vėlgi neatsirado šiaip sau, paprastai. Valdančioji dauguma, nepaisydama pasikeitusios geopolitinės situacijos, laikosi savo įsipareigojimų. Planuodama šitą biudžetą jinai stengiasi, kad išliktų fiskalinis tvarumas, kad mažėtų valstybės skola. Taip pat yra pasiekta, tuo džiaugėsi pristatydamas biudžetą ir finansų ministras, kad vis dėlto valstybės skolos aptarnavimo išlaidos mažėja. Čia yra… nenoriu atimti duonos iš finansų ministro ir to skaičiaus nesakysiu. Taip pat yra stengiamasi užtikrinti nuoseklų ekonomikos augimą ir išlaikyti tas ekonomikos augimo tendencijas, geriausias Europos Sąjungoje. Opozicija kritikuoja, kad mūsų biudžetas pagal augimo tendencijas galbūt yra per daug optimistinis ir neva šito gali nebūti. Mielieji, kad jis tikrai būtų pakankamai optimistinis ir kad tos tendencijos išsilaikytų, priklauso nuo mūsų visų išmintingos politikos visa plačiąja prasme. Tos tendencijos nėra atsiradusios šiaip sau, jos yra pagrįstos mūsų statistiniais duomenimis. Štai jeigu imsime kalbėti apie darbuotojus, tai vidutinis mėnesinis darbo užmokestis šių metų III ketvirtyje sudarė net 2405,5 Lt ir per metus, palyginti su praėjusių metų tokiu pat laikotarpiu, šalyje padidėjo 4,3 %: valstybės sektoriuje – 4,2, privačiame – 4,6 %. Per metus darbuotojų skaičius išaugo net 29 tūkst., beveik 30 tūkst. Taip pat kalbant apie valstybės sektorių, darbuotojų skaičius sumažėjo 1,2 %, privačiame sektoriuje vidutinis darbuotojų skaičius augo 4,6 %. Nedarbas šalyje smuktelėjo 2,1 %, ir šiandien mes turime mažiausią nedarbo lygį, siekiantį 9,1 %, o pačių darbuotojų skaičius išaugo net 3,1 %, tai yra didžiausias augimas per 10 metų. Net jaunimo nedarbas, kuo negali pasigirti Europos Sąjunga, kalbant apie vidurkius, mūsų šalyje per praėjusį ketvirtį smuktelėjo net 3,6 %. Taigi tos prognozės, kurios yra tvirtinamos mūsų biudžete, nėra nepagrįstos ir nėra atsiradusios šiaip sau.
Dėl deficito. Žinoma, deficitas išlieka, bet, kitaip sakant, jis tiesiog yra kol kas negalimas ir tas biudžeto subalansavimas turėtų įvykti iki 2017 m. Žinoma, didžiausia lėšų dalis, ką visos partijos yra deklaravusios ir dabar valdančioji dauguma tai užtikrina de facto, yra skiriama krašto apsaugai finansuoti, šitas finansavimas didėja trečdaliu ir sudarys pagaliau 1 mlrd. 466 mln. Lt, arba 1,11 % skaičiuojant nuo BVP.
Taip, gerbiamasis Jurgi, valdančioji dauguma labai atidžiai svarstė pateiktą biudžetą ir padarė savo korekcijas, turėdama omenyje, kad mes turime rūpintis ne tik krašto apsauga, bet ir žmonių socialine gerove. Štai todėl, gelbėdami žemės ūkio sektorių, mes numatėme 30 mln. Lt iš biudžeto, kad gautų paramą ir visų pirma gautų paramą ne pieno perdirbėjai, o būtent smulkieji pieno ūkių gamintojai, mažieji gamintojai…
PIRMININKĖ. Irena, laikas.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Taip pat numatėme, kad pagal darbo sutartis dirbančių darbuotojų minimaliems tarnybinių atlyginimų koeficientams padidinti 5 % nuo kitų metų kovo 1 d. skirti 85 mln. Lt, taip pat minimali mėnesinė alga nuo liepos 1 d., nepaisant paskutinio didinimo spalio 1 d., didinama nuo liepos 1 d. iki 325 eurų, tam numatyta beveik 47 mln. Lt. Taigi visas paketas, įskaitant ir PVM lengvatos centriniam šildymui pratęsimą iki kitų metų liepos 1 d., pareikalavo 291 mln. Lt. Tikimės, kad Vyriausybė šitą sumą suras.
PIRMININKĖ. Irena, laikas, jau labai stipriai viršijote.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Pabaigai. Gerbiamieji, kviečiu… Dėkoju komitetams, kurie pritarė šitam biudžetui, ir tikiu, kad šitas biudžetas bus priimtas su visom teigiamom korektyvom ir užtikrintas jo surinkimas kaip ir iki šiol.
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Aš manau, kad frakcijos vadovė pateikė svarbią informaciją, šiek tiek užtrukome, bet galbūt kiti sutaupys. R. Tamašunienė – frakcijos vardu. (Balsas salėje) Jau pakviečiau, po to duosiu.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, 2015 m. biudžeto projektas, šiandien svarstomas pirmąjį svarstymą, iš tikrųjų toks ir aritmetiškai, ir vizualiai susitraukęs 3,45 karto, nieko, nors vadinamas labai optimistiniu, pernelyg optimistiniu, iš tikrųjų nieko optimistiško nežadantis. Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija pasigenda Vyriausybės elementaraus padrąsinimo Lietuvos žmonėms euro įvedimo išvakarėse. Šis reikšmingas, kiekvieną žmogų paliesiantis pokytis ženklinamas tyliuoju kainų augimu, lengvesnio pirkinių krepšelio sindromu, be abejo, ir socialinio netikrumo atmosfera. Brangstant prekėms ir paslaugoms, pajamos išlieka kaip niekad stabilios ir jokių galimybių jas padidinti ar pasididinti nenumatoma. Vadinamasis darbo užmokesčio tam tikrų sričių darbuotojų augimas iš tikrųjų nepasivys kainų augimo. Taigi biudžetą kuriame laisvosios rinkos principu skurstantiems. Paprastam dirbančiam piliečiui ir užtarnavusiam savo poilsį senjorui vis tęsiasi taupymo režimas ir diržų veržimo metas, nors ir krizė praėjo, ir bendrasis vidaus produktas auga, bet grįžti į prieškrizinį lygį biudžete daugelyje sričių nuosekliai nėra numatyta. Taip pat nėra jokių simptomų, kad suaktyvės darbo rinka ir užimtumas, ypač sprendžiant jaunimo nedarbo problemą, negimsta jokia vizija, kuriant palankią mokestinę aplinką smulkiam ir vidutiniam verslui, kuris nyksta, ypač regionuose. Todėl 2015 m. iš tikrųjų išliks stabilus bilietų į Angliją ir kitas Europos šalis pardavimas, nes ką siūlo Vyriausybė darbingiems ir norintiems užsidirbti žmonėms – tai emigracija. Jų atsiunčiami pinigai, matyt, ir yra tuos tris kartus didesnės įplaukos į biudžetą.
Deklaratyvus lieka ir savivaldybių finansavimo savarankiškumo didinimo klausimas. Po ilgų diskusijų 2015 m. ir Vilniaus miesto, ir kitų savivaldybių finansinių problemų sprendimas atidedamas vėlesniam laikui, paliekant finansinių įsipareigojimų, kurie sudaro apie 2 mlrd., duobėje. Skiriamos vis naujos funkcijos savivaldybėms, skatinama įgyvendinti investicinius projektus ir modernizavimus, bet nei įrankio, nei mechanizmo Vyriausybė nepasiūlo mūsų savivaldybėms. Savivaldybių biudžetas, dalis, skiriama savivaldybėms, sudaro vos 11 % nuo bendro biudžeto, kai kitose Europos Sąjungos šalyse savivalda ir pasitikėjimas savivalda išreikštas apie 30 %.
2015 m. biudžeto akcentas – krašto apsauga ir didžiulė investicija į ginklus ir patrankas. Iš tikrųjų svarbus prioritetas, tačiau švietimas ir kultūra – visų šalių pagrindinis prioritetas lieka biudžeto paraštėje. Ar ne per siaurai suvokiame prioritetinį tikslą – krašto apsaugą, ar tikrai bus kam tomis patrankomis ginti mūsų kraštą. Juk pilietiškumo jausmo ginkluotės kiekiu neišugdysi, neišugdysi ir visų kitų gebėjimų, reikalingų jaunajai kartai, kuri kurs ateitį ir priims tolesnius sprendimus.
Keistas požiūris į kitą labai svarbų ir deklaratyvų šūkį – tai valstybinės kalbos mokėjimą ir puoselėjimą. Tautinių mažumų mokykloms sumažintos krepšelio lėšos taip ir negrįžta į prieškrizinį lygį, o kartelė pakelta į aukščiausią lygį. Būtina, kad mokinių krepšelis tautinių mažumų mokykloms, kaip ir bendrasis mokinių krepšelis, augtų ir Vyriausybė, manau, po pirmojo svarstymo į tai atsižvelgs, nes šiuo metu pati Vyriausybė ir Švietimo ir mokslo ministerija kurčia pedagogų protesto akcijoms ir ne tik neieško sprendimo, bet net skamba gąsdinimo ar bausmių tonas. Mokytojų, ypač pradedančiųjų mokytojų, atlyginimai yra priešpaskutinėje vietoje Europos Sąjungoje pagal Europos Komisijos užsakymu atliktus tyrimus. O perkamoji mūsų šalies mokytojų galia mažesnė nei 2009 metais.
Apibendrinant reikia pasakyti, kad visi geri pokyčiai įvyko per pirmuosius dvejus šios Vyriausybės darbo metus. Vietiniams keliams didėja finansavimas, ir tai priimtas sprendimas 2013 m., palaipsniui jis padidės ir šiais metais. Turizmo sektoriaus nuo 2015 m. laukia PVM lengvata. Pradėtos grąžinti pensijos (irgi šiais metais pradėta tai daryti). Sumažės ir šildymo kaina, kuri buvo keliama kaip pagrindinė užduotis Lietuvos lenkų rinkimų akcijos deleguotam ministrui, o PVM lengvatos naikinimo šildymui nėra nei Vyriausybės programoje, ir nemanau, kad reikėtų, ypač įvedant eurą, net ta tema diskutuoti.
2015 m. biudžetas nesuteikia tolygaus viso viešojo sektoriaus augimo ir nuoseklaus finansavimo grįžimo į prieškrizinį lygį. Šiuo metu matome daug pasiūlymų dėl biudžeto ir Seimo narių, ir organizacijų, ir savivaldybių. Tikimės, kad vis dėlto jie bus rimčiau apsvarstyti, o ne numarinti Vyriausybėje. Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija, matydama, kaip buvo pasielgta su pasiūlymais ankstesniais kartais, mažai tikisi, kad po pirmojo svarstymo išvis biudžetas realiai taps optimistiškesnis.
Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija po pirmojo svarstymo už šį abejingą požiūrį į žmogų, apatišką problemų sprendimą nebalsuos ir siūlo vis dėlto tobulinti ir pateikti geresnį biudžetą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkojame Ritai, kad sutaupė šiek tiek laiko. Kviečiu Darbo partijos frakcijos vardu seniūną V. Gapšį.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji parlamentarai, šiandien noriu akcentuoti keletą dalykų. Ar galėtų būti biudžetas geresnis? Turbūt taip. Kiekvienas biudžetas kiekvieną sykį svarstant, atrodo, gali būti dar geresnis, dar tobulesnis. Bet žiūrint į tai, kas pavyko padaryti, reikia atsižvelgti, kad šį kartą, turbūt pirmą kartą parlamento istorijoje, parlamentas tiek daug indėlio įdėjo į biudžeto peržiūrėjimą. Šį kartą buvo suformuota parlamentarų grupė, kuri peržiūrėjo valdančiojoje koalicijoje Vyriausybės pateiktą biudžetą, padarė perskirstymus, ir tai apima ne dešimtį milijonų, tai apima šimtus milijonų litų. Man reikia pasidžiaugti, kad Darbo partijos frakcija nuosekliai prašė, kad būtų padidintas minimalus atlyginimas, kad būtų padidinti atlyginimai biudžetinio sektoriaus darbuotojams, gaunantiems mažiausias pajamas, kad būtų subalansuota ir pagelbėta pieno sektoriaus darbuotojams, tai yra ūkininkams, tiksliau, net ne darbuotojams, o ūkininkams, kurie dirba pienininkystės sektoriuje, ir kad parlamente buvo į tai iš dalies atsižvelgta. Mes šiandien galime kalbėti apie tai, kad 5 % didės mažiausias pajamas gaunančių biudžetinio sektoriaus darbuotojų atlyginimai. Mes galime pasakyti, kad nuo liepos 1 d. didės minimalus mėnesinis atlyginimas. Ir, žinoma, kalbame apie pagalbą žemės ūkio sektoriui.
Aš kalbėjau, ir ne kartą, ir iki šios dienos, ar galėtų būti ambicingesnis biudžetas ir galėtume pasiekti daugiau? Atsakymas vienareikšmis – taip. Ir Darbo partijos frakcija ne kartą išsakė savo pasiūlymus, kad būtų galima didinti dar ir bazinį mėnesinį atlyginimą ir tai būtų galima padaryti nuo kitų metų vidurio, būtų galima kitų metų pabaigoje, spalio mėn., dar didinti minimalią mėnesinę algą, būtų galima didinti neapmokestinamąjį pajamų dydį.
Svarbiausia, resursų yra. Priimdami reikalingus įstatymus, mes galėtume rasti ir papildomų finansinių resursų tiems įsipareigojimams vykdyti. Kad tai svarbu, pabrėžiama ne vien kalbant nacionaliniu lygmeniu. Jeigu pasižiūrėsite ir tarptautiniu lygmeniu, dabar valstybėse susidaro paradoksali situacija, kad daugiausia uždirbantys (1 % daugiausia uždirbančių) daugiausia sukaupia turto, daugiau negu 80 ar 90 % visų likusių gyventojų. Kai mes kalbame apie minimalios algos didinimą, mes kalbame apie tos atskirties mažinimą, mes kalbame apie tai, kad verslo nereikia žlugdyti, verslą reikia skatinti, ir mes turime imtis priemonių dėl to skatinimo. Bet atitinkamai turime ir žiūrėti, kad iš ūkio gaunamos pajamos pasiskirstytų tolygiau, kad tiems žmonėms, darbuotojams, kurie dabar uždirba mažiausias pajamas, pajamos pakiltų ir artėtų prie tų, kurie gauna daugiausiai, kad tas skirtumas būtų kuo mažesnis.
Todėl aš galiu pasakyti, kad šis biudžetas po ilgo laiko buvo žiūrimas iš žmogaus perspektyvos. Buvo žiūrima, kad žmogus gautų didesnes pajamas ir kad mes galėtume sakyti, kad atskirtis tarp visuomenėje didžiausias pajamas gaunančių ir mažesnes pajamas gaunančių mažėja. Tikiuosi, kad Vyriausybė peržiūrėdama biudžetą įvertins ir tuos papildomus argumentus, kuriuos mes sakėme ne kartą ir Vyriausybės atstovams, ir sakome čia, iš tribūnos, kad galime ir dar daugiau pasiekti. Jeigu reikia, bendromis pastangomis esame pasirengę pateikti tuos pasiūlymus ir registruoti parlamente, kad vis dėlto tas biudžetas, jau pajudėjęs į priekį, taptų dar geresnis ir galėtume prieš rinkėjus ir prieš Lietuvos piliečius pasakyti, kad mes formuojame tokį biudžetą, kuris yra dėl žmogaus interesų ir užtikrina žmonių didesnę gerovę ir lygybę. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkojame V. Gapšiui. Jis tikrai sutaupė tą laiką, kurį viršijo Irena, tad faktiškai valdantieji išlygino.
Kviečiu frakcijos vardu frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ vadovą P. Gražulį. Toliau posėdžiui pirmininkaus Pirmininko pavaduotojas A. Sysas. Prašom.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamasis posėdžio pirmininke, iš tikro įdomu buvo klausyti komitetų pirmininkų pranešimus, požiūrį į biudžetą. Taip pat yra užregistruota nemažai įvairiausių Seimo narių iniciatyvų. Jeigu atsižvelgtume į visus reikalavimus, tai biudžetas turėtų būti dvigubai didesnis. Bet, deja, nei komitetai, nei Seimo nariai nenurodo šaltinių, iš kur paimti tas lėšas. Manyčiau, kaip ir prieš mane kalbėję prelegentai, tiek I. Šiaulienė, tiek V. Gapšys… Dabartinė Seimo valdančioji dauguma, sudariusi darbo grupę, ieškojo galimybių, kaip vis dėlto padaryti socialiai atsakingą biudžetą, kaip surasti lėšų mažiausias pajamas turintiems asmenims nors šiek tiek padidinti tas pajamas, kaip padidinti minimalų atlyginimą. Taip pat susispaudę bent 5 % valdymo išlaidas mažina. Be abejonės, ženkliausiai didėja biudžetas krašto apsaugai – 420 mln. Jeigu tokių lėšų nereikėtų krašto apsaugai, be abejonės, socialinėms reikmėms būtų galima didinti. Yra numatytas mechanizmas per dvejus metus grąžinti ir kompensuoti krizės metu buvusių konservatorių ir liberalų neišmokėtų pensijų dalis. Tai irgi ženkli suma, ir valdančioji dauguma surado tas lėšas ir jos bus išmokėtos.
Man labai keista dabar žiūrėti ypač į buvusią valdančiąją daugumą, kuri šiuo metu yra opozicijoje, kokie jie šiandien yra geri, kiek reiškia įvairiausių iniciatyvų: didinti pensijas, socialines išmokas, atlyginimus. Bet kada jie buvo valdžioje ir kai jų rankose buvo visi svertai, jie elgėsi visiškai priešingai. Dabar, kada jie yra opozicijoje, tada tik atsigręžia veidu į žmogų. Dabartinė valdančioji dauguma kiek įmanoma ir siekdama subalansuoti biudžetą stengiasi atsigręžti į žmogų, į tas socialines reikmes. Manyčiau, išsakytinas priekaištas yra dėl to, kad krašto keliams yra vėl mažinama, iš dalies buvo padidinti atskaitymai nuo akcizo, o po to atimta ir didelė dalis lėšų paimta krašto apsaugai. Šiandien mūsų kelių būkle mes negalime pasidžiaugti ir didžiuotis, kaip didžiavomės prieš kokį dešimtmetį. Tikrai reikėtų surasti lėšų padidinti kelių finansavimą.
Bet šiandien surasti realių šaltinių nėra įmanoma. Partijos „Tvarka ir teisingumas“ frakcija siūlo ir buvo apsvarstyta, kad bus ieškoma bent 30 mln. Lt statutiniams darbuotojams, kad 5 % būtų padidintas jų darbo užmokestis, kuris yra gana nedidelis. Šiandien kol kas tų lėšų biudžete nenumatyta, todėl mes kreipiamės į Finansų ministeriją, į Vyriausybę, kad šios lėšos būtų surastos.
Taip pat mes siūlėme 30 mln. Lt surasti užklasinei veiklai, kad būtų skatinamas vaikų užimtumas, kad būtų parama įvairiems būreliams, kad ne tik patys tėvai mokėtų savo lėšomis, kai jų vaikai lanko įvairius būrelius, kad nors iš dalies prisidėtų valstybė. Finansų ministerija taip pat žadėjo, kad tai galima surasti Švietimo ir mokslo ministerijai iš vidinių rezervų. Tikėkimės, kad, išklausius visus norus ir prašymus, bus atsižvelgta ir į frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ pageidavimus.
Manau, kad šis biudžetas pagal galimybes yra subalansuotas, ir kviečiu visus paremti ir balsuoti už šį biudžetą.
PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Dėkoju P. Gražuliui. Gerbiamieji kolegos, užsirašiusių yra labai daug, mes jau diskutuojame beveik 2 valandas, šiame pakete liko dar 6 įstatymai. Suprantu, kad… Norinčius kalbėti matau ir girdžiu. Norėčiau, kad šį klausimą išspręstume balsuodami. Ar pritariame tolesnei diskusijai, ar svarstome kitus klausimus? (Šurmulys salėje) Gerbiamieji, mes patvirtinome darbotvarkę, aš matau ir seku darbotvarkę. Praėjo jau 2 valandos, šešiems įstatymams liko 15 minučių, todėl balsuojame. Kas pritaria, kad pratęstume diskusiją, balsuoja už, kas… (Balsai salėje) Gerbiamasis, Mečislovai, klausykite čia! (Šurmulys salėje) Balsuojame. Kas pritaria, kad pratęstume diskusiją pusvalandį, balsuojate už, kas nepritariate, kad diskusijas pratęstume ir svarstytume kitus klausimus, balsuojate kitaip.
Už balsavo 31, prieš – 52. Diskusija dėl 2015 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo nutraukiama.
Bet mes tęsiame šį klausimą, nes yra dar šeši lydimieji įstatymai. Per šoninį mikrofoną – K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, iš tikro to, ką mes darome, nesuvokiama protu – viešo biudžeto svarstymo mes nedarome, biudžetui skiriame 2 valandas, o kitiems klausimams, kurie susiję su visokiausiais neesminiais klausimais, atėmimui, skiriame dešimtis valandų. Mūsų Seimo paskirtis ir pagrindinis darbas yra biudžetas, o mes nutraukėme diskusijas! Kaip gali būti priimtas biudžetas be diskusijų? Aš neįsivaizduoju. Gerbiamasis pirmininke, pakeiskite tą situaciją, negalima taip elgtis su svarbiausiu valstybės dokumentu. Dvi valandas padiskutavome, ir gana, na, negalima taip daryti. (Šurmulys salėje) Ką pakeisti? Tai gal apskritai nereikia diskusijų? Aš siūlau pakeisti…
PIRMININKAS. Jau buvo balsavimas.
K. GLAVECKAS (LSF). Ką reiškia balsavimas? Jūs pasinaudojote situacija ir nutraukėte diskusiją, negalima taip daryti, gerbiamasis pirmininke, tai nesąžininga prieš žmones!
PIRMININKAS. Gerbiamasis Kęstuti, jūs balsavote už darbotvarkę, jūs patvirtinote darbotvarkę ir nekalbėjote, kad norite diskutuoti 4 valandas, bet patvirtinote, kad diskutuosime 2 valandas.
Per šoninį mikrofoną – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, jeigu jūs paskaitytumėte stenogramą, tai jūs teikėte balsuoti dėl to, kas nori pratęsti dar pusvalandį, tai reiškia dar pusvalandį ilgiau nei darbotvarkėje, bet darbotvarkėje numatytas laikas nesibaigė. Jūs nepateikėte klausimo, kad diskusiją nutrauktume anksčiau laiko, negu numatyta darbotvarkėje. Taigi pratęskime bent jau tiek, kiek numatyta darbotvarkėje.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Kęstuti, dar kartą sakau, kad 1-3 yra kompleksinis klausimas, ir dar yra šeši įstatymai, kuriuos mes tęsime. Mes nespėsime per tas 15 minučių, nes tai yra svarstymo stadija, bus daug kalbų. Žiūrėkite į visą darbotvarkę, o ne į vieną klausimą. M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, aš labai trumpai noriu paklausti. Va ten rodo, kad projektui Nr. XIIP-2381 numatyta 120 minučių. Jūs pateikėte balsuoti po 99 minučių. Kodėl taip darote? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamasis Mečislovai, atsakau atskirai jums. Dar yra 3b – Akcizų įstatymas, 3c – Investicijų įstatymas, 3d – Koncesijų įstatymas, 3e – Fiskalinės drausmės įstatymas, 3f – Fiskalinės drausmės ir 3g – Biudžeto sandaros įstatymas. Ar patenkino?..
E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš trumpai, prašau įskaityti mano balsą prieš, ne tą paspaudžiau.
PIRMININKAS. Supratau. E. Šablinskas – prieš. Ir per šoninį – K. Starkevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš iš tikrųjų nesuprantu, kodėl jūs tampate kirviu? Seimo Pirmininkė pasitraukė ir štai dabar pirmininkaus A. Sysas. Beje, aš mintyse to ir laukiau, kad A. Sysas nutrauks diskusijas, bet paskaitykite Statutą. Pagal jį, kai nutraukiamas vienas, dar du turėtų kalbėti. Taigi reikėtų, kaip jūs sakėte, laikytis Statuto.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Kazy, kalbės dar ne du, mažiausiai – šeši, o geriausių – aštuoniolika. (Balsai salėje) Gerbiamieji… (Šurmulys salėje) Viskas! Tęsiame darbotvarkę.
12.06 val.
Akcizų įstatymo Nr. IX-569 23, 24, 25, 26, 30 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2382(2) (svarstymas ir priėmimas)
1-3b klausimas – Akcizų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Kviečiu A. Palionį. (Balsai salėje) Atsiprašau.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį įstatymo projektą du kartus. Vienas įvyko lapkričio 19 d. ir buvo pritarta įstatymo projektui ir pateiktiems Seimo narių pasiūlymams. Už balsavo 7, susilaikė 2.
Kitas svarstymas įvyko šiandien, nes dėl įstatymo projekto buvo įregistruota naujų pasiūlymų, jiems buvo nepritarta. Už nepritarimą balsavo 6, susilaikė 4.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Daugiau pranešėjų nėra. Diskusijoje užsirašė kalbėti 2 Seimo nariai. Kviečiu L. Dmitrijevą.
L. DMITRIJEVA (DPF). Laba diena. Ačiū posėdžio pirmininkui. Apskritai aš pritariu akcizui, kurį mes patvirtinome, bet nemiegojau ir radau dar 40 mln., kurie gali papildyti mūsų biudžetą. Tai yra akcizas alkoholiui, bet alui. Kodėl būtent alui? Todėl, kad jūs žinote, kad nepilnamečiai daugiausia vartoja alų, tai yra berniukų problema, o mergaitės daugiausia vartoja sidrą. Siūlau padidinti 7 ct, tai ne taip ir daug. Jeigu mes pažiūrėsime į bendrą kontekstą, alaus suvartojimas sudaro pusę viso alkoholio suvartojimo, o į biudžetą įnešta tik 140 mln. Lt, vynas – 100 mln. Lt ir 600 mln. Lt – stiprūs gėrimai. Kai kurie kolegos man sako, kad aludariai sukuria daug darbo vietų. Gal iš tikrųjų jie teisūs, bet aš noriu pasakyti, kad pilni priklausomybės centrai, psichikos sveikatos centrai ir narkomanijos bendruomenės, kur gydomi ne narkomanai, bet alkoholikai.
Ir dėl pajuokavimo – gal vasaros metu ir Baltijos jūra bus švaresnė. Aš prašau palaikyti šį mano siūlymą ir padidinti akcizą alui. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu K. Masiulį.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikro taip neturėtų vykti svarstymas nesilaikant Statuto. Kai aiškiai pirmininkui pasakai, kad reikia laikytis Statuto, jis nukreipia į Etikos ir procedūrų komisiją, kuri šiuo metu yra neveiksni. Čia yra pats geriausias dalykas. Esu priverstas kalbėti apie biudžetą ir kalbėsiu apie biudžetą, nes nesuteikia galimybės kalbėti kitu metu.
Aš norėčiau paimti ir atlikti analizę, kaip yra mokslo priimta, vieno atvejo analizę. Pažiūrėkime, kokių šūkių vedami atėjo socdemai, tvarkiečiai ir darbiečiai, jie pasižadėjo rūpintis paprastu žmogumi, rūpintis mažiausias pajamas gaunančiais žmonėmis ir panašiai. Paimkite iš biudžeto ir išskirkime B. Bradausko atvejį, pažiūrėkime, kaip B. Bradauskas, kuris yra Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas, rūpinasi mažais žmonėmis. Kadangi pats pirmininkauja šiam komitetui, jis ima ir pasiskiria 800 tūkst. savo apygardos turgui statyti. Tuo jis išspinduliuoja atseit rūpestį mažais žmonėmis.
Biudžetas yra deficitinis, reikia skolintis. Ar skola nuo to mažėja? Nuo to skola didėja! Ar iš tikro pensininkams bus geriau? Ar bus geriau tiems žmonėms, kurie gyvena iš pašalpų? Nė velnio! Nieko čia nebus geriau. Čia aš matau poelgį taip, kaip elgdavosi, kaip matydavau sovietinėje kariuomenėje. Sovietinėje kariuomenėje susodindavo už ilgo stalo būrį, apie 30 žmonių, ir būdavo toks razdaščik pišči, maisto dalintojas. Galite palyginti to, kuris sėdi stalo gale, ir jo lėkštę. Jos yra skirtingos. Tai čia aš matau tą poelgį pagal tą sovietinį razdaščik pišči, – ką dalinu, tą turiu, sau atsiriekiu, dar ir kolegoms nepamirštu atriekti. Tokia morale yra pagrįstas šitas biudžetas. Kadangi taip Broniukas daro, o jūs, vaikai, taip darykit, kaip Broniukas daro. Jie tada ir daro, matyt, ir visi kiti panašiai. Jeigu maisto dalintojas sau riekiasi, tai ir kitiems galbūt negaila.
O vadovas, kuris skirsto, prižiūri biudžetą, turėtų rodyti pavyzdį, spinduliuoti pavyzdį, kaip reikia drausmingai ir pareigingai tvarkytis su biudžetu. Gal čia yra kažkokia labai gili strateginė mintis valstybei, gal be galo svarbi, ir gal B. Bradauskui, pasivažinėjus po Turkiją, ten turgus iš tikro yra valstybinis strateginis objektas, bet ne Lietuvoje…
PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, kalbėkite apie biudžetą, o ne apie asmenybę.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš ir kalbu apie biudžetą!
PIRMININKAS. Turiu teisę įspėti.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Apie biudžetą aš ir kalbu, apie tai, kaip jis yra sudaromas. Koks socialinis poveikis tokio skirstymo, kai 800 tūkst. nueina niekalams? Ką žmonėms reikia manyti apie šitaip sudaromą biudžetą? Kokia socialdemokratų drausmė? Tiesiog pavyzdinga drausmė! Jie, aišku, turi finansų ministrą ir turi, aišku, premjerą, kurie trinkteli kumščiu, pamatę tokius dalykus. Ne, jie netrinkteli kumščiais pamatę tokius dalykus. Jie lyg niekur nieko pasirašo šitą biudžetą.
Kadangi pagal tokią drausmę yra sudaromas biudžetas, jis yra ištąsomas po visus kampus. Ir tai, kas buvo pateikta iš pat pradžių, nėra sulyginama su tuo, koks jis patenka atgal čia, į salę. Štai mes ir turime tokią Vyriausybę, tokią drausmę, taip sudaromą biudžetą, tokį socialinį teisingumą, tokią lygybę. Gal tada visiems reikia turgaus? Kiekvienas turime po savo rajoną, tai gal kiekvienam duokime po 800 tūkst. turgaus poreikiams, jeigu tai yra strateginis poreikis.
Gėdinga visuma, gėdingi principai, gėdingas atvejis, gerbiamasis Broniau!
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš labai norėčiau, kad eidami į tribūną jūs paskaitytumėte mūsų Statuto 20 straipsnio 2 dalį. Aš suprantu, kad mes kiekvienas turime skirtingą nuomonę, bet nebūtina įžeidinėti savo kolegas. Daugiau balsų jums neprideda tai, kad mes vienas kitą įžeidinėjame. Todėl aš prašau kalbėti apie biudžetą.
V. A. Matulevičius. Po to – B. Bradauskas.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Gerbiamasis pirmininke, aš norėčiau atkreipti dėmesį, kad čia buvo padaryta viskas, kad nebūtų diskusijos dėl paties svarbiausio metų dokumento – biudžeto projekto. Ji buvo nutraukta. O kai Seimo nariai, ieškodami išeities, bando kalbėti apie biudžetą svarstant kitą klausimą, jūs neleidžiate. Aš norėčiau pasakyti, kad šis sprendimas tai yra Seimo vaidmens sumenkinimas. Tuo parodoma, kad svarbiausi valstybės klausimai yra priimami ne šioje salėje, ne parlamento, o kur nors valdančiųjų partijų koalicinėje taryboje, o mums skiriamas vaidmuo tik pakelti rankelę ir patvirtinti. Tai kaip jūs norite mūsų paramos svarbiausiam dokumentui, jeigu jūs mums net nesuteikiate teisės padiskutuoti? Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju Vytautui. Noriu priminti, kad tokios diskusijos vyksta kiekvieną kartą, kai mes svarstome biudžetą. Kiekvieną kartą tam mes skiriame dvi valandas. Tų dviejų valandų niekada neužtenka, ir vieni būdami opozicijoje piktinasi, ir kiti. Bet jeigu mes patvirtinome darbotvarkės dvi valandas, tai dabar mes jau jas viršijame, o dar laukia penki įstatymai, ir dar mes posėdžiausime valandą dėl šio klausimo. Kai mes pradedame svarstyti, ne pirmus metus esate Seime, reikalaukite skirti visą dieną biudžetui, ir viskas. Aš manau, kiekvienas turi teisę – spauda, radijas, viešai ir diskutuojame. Kas paneigs, kad tai ne vieša diskusija? Mus girdi Lietuva. B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Dėkoju gerbiamajam K. Masiuliui, kuris ne pirmą kartą skyrė man didžiausią savo pasisakymų dalį taip, kaip ir šiandien. Noriu pasakyti, kad ne B. Bradauskas skyrė pinigus Kaišiadorių turgui, o tai yra iš Smulkaus verslo rėmimo programos. Kiekvienas turgus yra Smulkaus verslo rėmimo programoje įrašytas. Ir ko jūs, konservatoriai, nedarėte, tą darome mes. Pasižiūrėkite į didžiųjų miestų patirtį, visose Europos valstybėse šeštadieniais ir sekmadieniais savivaldybės sąskaita yra atidaromos turgavietės, kad smulkūs verslininkai turėtų kur parduoti savo produkciją. O ypač bukiems noriu pasakyti, kad asmeniškai aš jokių lėšų neskirstau. Tai yra Ūkio ministerijos siūlymas. Šiandien yra Kaišiadorys, rytoj bus kitas miestas, Vilniaus miestas pasistatė ir t. t.
Pone Masiuli, aš matau, kad tamstai mano persona patinka, bet tamsta man nepatinki!
PIRMININKAS. Gerbiamasis Broniau, jums irgi galioja 20 straipsnio 2 dalis. Visiems galioja.
Kviečiu komiteto pirmininką, mes turime svarstyti L. Dmitrijevos pataisas. Pranešėją. Atsiprašau. Prašom. L. Dmitrijeva, jums žodis, pateikite siūlymą. Vietoj 3,11 – 4,66.
L. DMITRIJEVA (DPF). Taip, taip.
A. PALIONIS (LSDPF). Aš galiu…
L. DMITRIJEVA (DPF). 1 straipsnis.
PIRMININKAS. Kalbėkite per mikrofoną. Taip, dėl 1 straipsnio.
L. DMITRIJEVA (DPF). Dėl 1 straipsnio alui taikoma 3,11 eurų už 1 % (…) faktinį…, aš siūlau 4,6… Atsiprašau, tuoj paimsiu.
PIRMININKAS. Ačiū. Minutėlę, pranešėjau. Ar yra 10 Seimo narių, remiančių alaus brangimą dar daugiau? Balsuojame. Greičiausia bus balsuoti.
Už balsavo 36, susilaikė 2… Yra. Užtenka balsų.
Dabar komiteto nuomonė…
A. PALIONIS (LSDPF). Komiteto nuomonė yra nepritarti. Visų pirma galiu pasakyti, yra Vyriausybės pozicija alkoholio akcizus didinti palaipsniui, kadangi Vyriausybė mano taip, kad smarkus akcizų padidinimas gali sutrukdyti verslui planuoti veiklą, ir galime gauti neigiamų pasekmių. Toliau, dar šioje rudens sesijoje buvo daug diskutuojama apie kosmetinį spiritą, kuris yra išvis neapmokestintas akcizu ir realiai atima dalį iš alkoholio rinkos. Taip pat Seime yra užregistruotas ir perėjęs pateikimo stadiją Naminės degtinės įstatymas, kurį reikėtų apsvarstyti. Aš manau, kai mes užkirsime galimybę šešėlinės rinkos plėtrai, tada galėsime svarstyti dėl tokio nemenko akcizų padidinimo.
PIRMININKAS. Už pasiūlymą – V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų palaikau Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos pirmininkės pateiktą siūlymą, nes akcizo santykis yra daug mažesnis, alus apmokestintas yra daug mažiau, mes nekalbame apie alų. Mes kalbame apie akcizą, o ne apie alaus kainą.
Gerbiamieji kolegos, siūlau palaikyti pirmininkės iniciatyvą ir balsuoti už.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, ar pritariame L. Dmitrijevos pasiūlymui dar daugiau padidinti akcizą alui.
Už balsavo 33, prieš – 9, susilaikė 42. Siūlymui nepritarta. Svarstome pasiūlymą dėl 2 straipsnio. Žodis L. Dmitrijevai dėl vyno akcizo.
L. DMITRIJEVA (DPF). Ir vynui iki 8,5 % ne didesnę… pakelti, dėl to mūsų verslas tikrai nenukentės.
PIRMININKAS. Tai nebalsuosime antrą kartą, ar yra 10 palaikančiųjų. Komiteto nuomonė.
A. PALIONIS (LSDPF). Komitetas taip pat nepritarė, argumentai išlieka tie patys. Dar norėjau pasakyti, kadangi Vyriausybė didino akcizą alui 14,76 % ir įvertino, kad brangs 0,05 centais, L. Dmitrijeva alui didina 71,96 %, o vynui iki 8,5 – 72,9 % akcizą ir sako, kad pabrangs tik 0,07 centais. Skaičiavimai irgi yra ne tokie, kaip įvertino Finansų ministerija.
PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau norinčių kalbėti nėra. Balsuojame, ar pritariame L. Dmitrijevos siūlymui padidinti akcizą vynui ir kitiems fermentuotiems gėrimams. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitokią nuomonę, balsuojate kitaip.
Gerbiamieji kolegos, ne kalbėkite, o balsuokite.
Už balsavo 34, prieš – 12, susilaikė 41. Siūlymui nepritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti Akcizų įstatymui? Negalime. Balsuojame. E. Masiulis – prieš akcizų didinimą.
E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, tampa jau įprasta kiekvienais metais, kai tvirtinamas biudžeto projektas, teikti pasiūlymus dėl akcizo didinimo įvairiems alkoholiniams gėrimams. Pirmiausia, man atrodo, tai labai nesąžininga ir ne visai garbinga, likus mėnesiui iki metų pabaigos, priimti tokius sprendimus. Kita vertus, tas nuolatinis ir beatodairiškas didinimas, jūs puikiai patys suprantate, turi ir blogąją pusę. Tai šiuo atveju mes galime kalbėti ir apie kokių nors nelegalių arba kontrabandinių gėrimų didesnį atsiradimą. Šiuo atveju, manau, tikrai nereikėtų pulti didinti, kad ir nedaug tų akcizų. Mūsų įsitikinimu, ir dabar Lietuvoje galiojantys akcizai įvairių alkoholinių gėrimų grupėms yra gana nemaži, todėl kviečiame nepritarti dar vienam elementariam mokesčių didinimui.
PIRMININKAS. Už kalbės A. Palionis.
A. PALIONIS (LSDPF). Neplanavau kalbėti, bet replikuoju dėl Eligijaus pasakymo, kad likus tik mėnesiui. Įstatymas įsigalioja, akcizai alkoholiui įsigalioja nuo kovo 1 d., cigaretėms – nuo balandžio 1 d. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėl aiškumo, o dabar balsuojame. Kas pritariate Akcizų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate kitaip.
Už balsavo 81, prieš – 4, susilaikė 12. Akcizų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektui po svarstymo pritarta. (Balsai salėje)
Repliką po balsavimo – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš akcentuočiau, kad mūsų frakcija elgiasi konstruktyviai ir racionaliai, suprasdama kitų metų visokius jautrius papildomus poreikius, balsavo už akcizų padidinimą, kurį teikia Vyriausybė. Papildomos įplaukos yra reikalingos, manau, alkoholio akcizai yra mažiausiai jautri sritis, kaip tai spręsti.
PIRMININKAS. Dėkoju J. Razmai. Aš norėčiau kreiptis į Seimo Pirmininkę. Jūs ypatingos skubos dėl akcizų neteikiate?
L. GRAUŽINIENĖ. Teikiu ypatingą skubą, nes reikia susieti su biudžetu.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, ypatinga skuba. Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 2 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 3 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. 6 straipsnis. Priimtas.
Dėl viso įstatymo. A. Matulas – prieš akcizus.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš ne prieš, bet aš siūlau nedaryti ypatingos skubos, nes biudžetas yra grąžinamas, gal pati Vyriausybė dar ką nors dėl akcizų sugalvos koreguoti. Juo labiau kad mes esame priėmę įstatymą dėl tabako akcizų didinimo, viliuosi, kad Prezidentė pasirašys ir dalis lėšų bus skiriama Sveikatingumo fondui. Man atrodo, turime priimti šį lydimąjį biudžeto įstatymo projektą kartu, kompleksiškai. Jeigu dabar priimsime šį įstatymo projektą, o jeigu kas nors pasikeis? Vyriausybė paskaičiuos, kad dar reikia ką nors daryti arba didinti, arba mažinti. Logiška būtų šiandien neskubėti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes jau pastraipsniui priėmėme. G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Čia perfrazuoju kitus kolegas. Jeigu jau A. Matulas prieš akcizus agituoja pasisakydamas prieš, tai ir aš prisidedu. Ir noriu tiktai gerbiamajam kolegai A. Palioniui priminti, kad civilizuotose šalyse mokestinių įstatymų įsigaliojimas yra numatytas bent prieš pusę metų, taigi jūsų pastabą dėl kovo 1 d. ar balandžio 1 d. galima nebent kaip juoką įskaityti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamasis Andriau, jau nereikia. Balsuojame. Mes žinome jūsų nuomonę. Balsuojame. Kas pritaria Akcizų įstatymui, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
Šio įstatymo priėmimas
Už balsavo 82, prieš – 1, susilaikė 11. Akcizų įstatymo penkių straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)
12.30 val.
Investicijų įstatymo Nr. VIII-1312 152 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2383(2) (svarstymas ir priėmimas)
Svarstome Investicijų įstatymo vieno straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas – A. Palionis. Ruošiasi J. Vaickienė.
A. PALIONIS (LSDPF). Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį projektą ir komitetas bendru sutarimu jam pritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu J. Vaickienę.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-2383 ir priėmė sprendimą pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos investicijų įstatymo Nr. VIII-1312 152 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-2383. Taip pat teikti protokolinio Seimo nutarimo projektą dėl siūlymo Lietuvos Respublikos finansų ministerijai.
„Lietuvos Respublikos Seimas, atsižvelgdamas į tai, kad VšĮ Centrinė projektų valdymo agentūra, vykdydama Europos Sąjungos struktūrinės paramos lėšomis finansuojamą projektą, teikia metodinę ir konsultacinę pagalbą įgyvendinant valdžios ir privataus subjektų partnerystės bei koncesijų projektus, įvertindamas VšĮ Centrinės projektų valdymo agentūros nuo 2009 m. sukauptą patirtį ir kompetenciją šioje srityje, pažymėdamas, kad Europos Sąjungos struktūrinės paramos lėšomis finansuota veikla pasibaigus projektui turi būti tęsiama bent penkerius metus ir šią veiklą numatoma finansuoti iš valstybės biudžeto lėšų, nutaria pasiūlyti Lietuvos Respublikos finansų ministerijai apsvarstyti galimybę išplėsti ir (arba) perskirstyti funkcijas VšĮ Centrinės projektų valdymo agentūros Viešosios ir privačios partnerystės skyriaus siekiant efektyviau išnaudoti jų sukauptą kompetenciją ir patirtį ir ieškoti papildomų šių veiklų finansavimo šaltinių.“ Pritarta bendru sutarimu. Dėkui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskutuoti kviečiu į tribūną K. Starkevičių.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Iš tikrųjų kalbėsiu apie patį svarbiausią mūsų įstatymą, kurį priimsime šiais metais, tai biudžeto. Įsigilinus į jį, štai kas matyti. Įvertinus krizės situaciją žemės ūkyje, Rusijos embargo ir afrikinio kiaulių maro pasekmes, pagrindinių žemės ūkio produktų supirkimo kainų kritimą, Vyriausybės patvirtintą gyvulininkystės programą, Lietuvos žemdirbiai tikėjosi, kad kitų metų valstybės biudžete bus numatyta bent iš dalies kompensuoti dėl šių priežasčių žemdirbių patiriamus nuostolius, tačiau taip neatsitiko. Nors biudžeto projekte planuojamas pajamų ir išlaidų augimas, tačiau valstybės biudžeto asignavimų balansas žemės ūkio sektoriui 2015 m. yra suplanuotas neigiamas, t. y. 22 mln. mažesnis negu 2014 m. Iš pirmo žvilgsnio tik peržvelgus pagrindinius skaičius žemdirbiai tarsi galėtų džiaugtis. Žemės ūkio ministerijos vykdomoms programoms finansuoti numatyta skirti daugiau negu 3 mlrd. Lt, beveik 708 mln. Lt daugiau nei 2014 m., tačiau šį padidėjimą lemia vien tik Europos Sąjungos skiriamų asignavimų padidėjimas beveik 726 mln. Lt, o valstybės biudžeto ir bendrojo finansavimo lėšos žemės ūkiui mažėja daugiau nei 17 mln. Lt. Akivaizdu, kad žemdirbiams duotų pažadų Vyriausybė nevykdo. Tačiau blogiausia tai, kad Europos Sąjungos paramos įsisavinimui trūksta 174 mln. Lt bendrojo finansavimo nacionalinio biudžeto lėšų. Vadinasi, kad iš valstybės biudžeto neskyrus žemės ūkiui šios sumos, nebus galima įsisavinti 500 mln. Europos Sąjungos skiriamų lėšų. Rezultatas liūdnas – žemės ūkio sektorius prarastų 674 mln. Lt. Vėl žadama, kad ši suma per metus bus pasiskolinta, tačiau tai vėl tik niekur neįteisinti pažadai.
Kita bloga situacija, nuvilianti žemdirbius, kasmet mažėjantis melioracijos finansavimo lygis. 2013 m. ir 2014 m. investicijoms, melioracijos statinių rekonstravimo, remonto darbams atlikti lėšų iš viso nebuvo skirta. Nenumatyta jų skirti ir 2015 m. Žemdirbiai patyrė didelius nuostolius dėl Rusijos embargo, žemės ūkio, maisto produktų importo iš Europos Sąjungos valstybių ir pasireiškus afrikiniam kiaulių marui, nes dėl to buferinėje zonoje teko išskersti visas kiaules, tačiau kitų metų biudžeto projekte nėra numatyta lėšų išlaidoms kompensuoti pereinant prie kitų gyvulių auginimo.
Atsižvelgus į būtinus žemės ūkio sektoriaus poreikius ir Vyriausybės žemdirbiams duotus pažadus, siūlau iš tikrųjų koreguoti 2015 m. Valstybės biudžeto įstatymo projektą numatant 174 mln. Lt sumą skirti bendrajam finansavimui pagal 2014–2020 m. Europos Sąjungos programą programos priemonėms mokėti, kad būtų užtikrinta galimybė įsisavinti 0,5 mlrd. Lt numatytas Europos Sąjungos lėšas. 89 mln. Lt skirti specialiųjų tikslinių dotacijų savivaldybių biudžetams melioracijos programai įgyvendinti, 60,2 mln. Lt skirti dėl Rusijos embargo ir kiaulių afrikinio maro pasekmėms sušvelninti ir 6,5 mln. Lt skirti smulkiems kiaulių laikytojams teikti paramą kitiems gyvuliams įsigyti. Iš tikrųjų, neatsižvelgus į šias mano ir Kaimo reikalų komiteto išvadas, aš negalėsiu balsuoti už biudžetą.
Dar noriu pažvelgti į situaciją kaimyninėse šalyse. Štai Latvijoje už pieną jau yra išmokėta ir dar papildomai numatyta išmokėti nuo 55 iki 70 mln. eurų.
Taip pat norėčiau nepamiršti ir kauniečiams visiems Seimo nariams, apskritai visiems, tai Kauno Panemunės tilto klausimo. Iš tikrųjų biudžete mes matome tokią gražią apvalią baronką, o norėtųsi, kad šis objektas pagaliau būtų baigtas. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui.
Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu po… Galime. Pritarta po svarstymo. Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar bus norinčių kalbėti? Ar galime pritarti ypatingai skubai? Galime. Ačiū. Pasižiūrim, nėra norinčių kalbėti.
Balsuojame. Kas pritaria Investicijų įstatymo 152 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
Šio įstatymo priėmimas
Už balsavo 77, prieš – 1, susilaikė 9. Investicijų įstatymo 152 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)
12.40 val.
Koncesijų įstatymo Nr. I-1510 281 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2384(2) (svarstymas)
Svarstome Koncesijų įstatymo 281 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Į tribūną kviečiu A. Palionį, ruošiasi J. Vaickienė.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį projektą ir bendru sutarimu pritarė šiam projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, mes nepadarėme dar vieno darbo dėl praeito įstatymo. Mes turėjome priimti protokolinį Seimo nutarimą, kurį Jovita perskaitė. Ar galime bendru sutarimu pritarti, ar reikia balsuoti?
J. VAICKIENĖ (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke.
PIRMININKAS. Jovita, minutėlę! Palaukite. Užbaigsime praeitą įstatymą.
Gerbiamieji kolegos, ar reikia iš naujo viską skaityti? (Balsai salėje)
12.40 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl siūlymo Lietuvos Respublikos finansų ministerijai“ priėmimas
Tuomet balsuojame. Kas pritariate Lietuvos Respublikos Seimo protokoliniam nutarimui „Dėl siūlymo Lietuvos Respublikos finansų ministerijai“? Galimybė apsvarstyti, išplėsti ir perskirstyti funkcijas.
Už – 70, prieš nėra, susilaikė 12. Protokoliniam nutarimui pritarta. (Gongas)
12.41val.
Koncesijų įstatymo Nr. I-1510 281 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-2384(2) (svarstymo tęsinys ir priėmimas)
Tęsiame Koncesijų įstatymo Nr. I-1510 281 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto svarstymą. Kviečiu J. Vaickienę ir tribūną.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-2384 ir priėmė sprendimą pritarti iniciatorių pareiktam Lietuvos Respublikos koncesijų įstatymo projektui Nr. XIIP-2384. Pritarta bendru sutarimu. Dėkui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskutuoti užsirašė tik vienas – K. Glaveckas. (Balsai salėje) Matau, frakcijos vardu – 7 minutės. Suprantu, kad kalbės apie koncesijas.
K. GLAVECKAS (LSF). Be abejo, kalbėsiu dar apie biudžetą.
Gerbiamasis posėdžio pirmininke, kad ir labai gerbiu jus, bet kai jūs sakote, kad 1–2 val. užtenka biudžeto svarstymui, tai yra visiškai neteisinga. Viena diena yra per mažai. Daugelyje pasaulio valstybių svarstymas vyksta 2–3 savaites. Aišku, kalbėti apie tai, kas pas mus vyko, būtų galima tik pacitavus Jerome K. Jerome, kuris apie debatus yra sakęs, tai buvo taikoma parlamentui, kad debatai parlamente primena debatus su raganosiais apie jų pateles. Taigi, kai mums neleidžia diskutuoti, faktiškai susidaro tokia situacija.
Bet dabar rimtai noriu pakalbėti. Iš tikrųjų biudžetas yra sistema, ne tik ta aritmetika, apie kurią mes čia kalbėjome, aritmetika ar padalyta, ar didesnė, ar mažesnė, tie skaičiai iš tikrųjų yra svarbūs, bet už jų stovi ir žmonių likimai, ir verslas, ir ekonomika, ir ateitis. Jeigu mes pasižiūrėsime į pastarųjų dešimtmečių pasaulio ekonomiką, pamatysime, kad Rytų šalys, didžioji mūsų kaimynė, kuri mus taip puola, kaip žinote, yra smarkiai susirgusi olandiška liga. Olandiška liga – tai liga, kada gyveni iš resursų arba iš kitų pinigų, ant adatos sėdi. Jeigu mes pasižiūrėsime į Lietuvos ekonomiką per pastaruosius 5–9 metus ir tuos 7 mlrd. Lt, kuriuos mes gauname iš Europos Sąjungos, tai, žinokite, panašu, irgi primena adatą. 25 % biudžeto, kurių mes sąlyginai tiesiogiai neuždirbame ir po to ne visuomet panaudojame efektyviai, vadinasi, sukelia didžiulę riziką, pavyzdžiui, laikotarpis, kuris bus po 5–6 metų, kada baigsis finansinė perspektyva, kada mes tapsime donorais, tai jūs įsivaizduojate, ir nebus biudžeto. Dauguma žmonių sėdės dar šitame biudžete, nebus tų 7 mlrd. ar 2,5 mlrd., ar 2 mlrd. eurų. Įsivaizduokime, kokią sudėtingą situaciją mes padarysime visom savo programom. Mes to klausimo net nesvarstome.
O šio klausimo svarstymas yra iš tikrųjų biudžeto įstatymų, fiskalinių įstatymų ir paties įstatymo efektyvinimo ir valdymo didinimas, nes taip, kaip mes valdome išteklius, mes valdome juos labai neefektyviai. Jūs pasižiūrėkite, kaip yra valdomi ištekliai, pavyzdžiui, savivaldybėse, valstybės finansai. Mes kasmet 5 % mažiname valdymo išlaidas, bet galų gale valdininkų skaičius nemažėja. Mes, liberalai, vienu metu siūlėme: įveskime valdininkijai kvadratinių metrų skaičių, kurių negalima dauginti. Pavyzdžiui, Švietimo ir mokslo ministerijai kokių 200 m2 ir daugiau negalima, dviem aukštais negalima daugintis. Dabar pažiūrėkite, kaip padidėjo valdininkų skaičius, ir kiekvieną kartą visi žinodami, kad bus mažinama, išpučia padidindami jų skaičių, bet problema ne tik jų skaičius.
Problema ta, kad visų lygių valdininkija, didžioji dauguma, išmoko labai efektyviai privatizuoti funkcijas, kurios jai yra skiriamos. O čia yra biznis, čia yra korupcija, čia yra pagrindas to, kam mes iš tikrųjų turime tarnauti. Ukrainoje gerai ar blogai? Ten žmonės kovoja už laisvę, žmonės sukilo prieš korupciją. Šiukšlių dėžių iliustracija, pasirodo, labai efektyvus būdas prieš valdininką, kuris sėdi savivaldybėje ar kur nors, kuris reikalauja 30 dokumentų įgrūsti į tą dėžę. Aš nesakau, kad tą reikia daryti, bet pats principas. Mes turime kaip nors sukelti žmones prieš tą biurokratiją, prieš tą korupciją, kuri yra, nes priešingu atveju nejudėsime į priekį. Verslas mūsų neišmaitins, aš iš karto sakau, o pensininkai, senjorai, kurie likę, negalės gauti algų. Apie visa tai mes turime kalbėti ir daryti tuos dalykus, atitinkamą įstatymų sistemą. O dabar mes kaip kalakutai – gavome projektą, sukišome galvas į žemę ir visi žiūrime, kad viskas būtų gerai, ir bėgame. Tikrai taip gerai nebus.
Trečia aplinkybė. Mes esame Europos Sąjungoje. Mes priėmėme visiškai kitas žaidimo taisykles, ne tik pakeitėme litą į eurą, ten bus visiškai kitos taisyklės. Mes galime būti tenai arba euro zonos šiaurės valstybė, arba Šiaurės Atėnai, arba dar Pietų Sicilija, irgi gražus kraštas, bet skirtumas tarp Šiaurės Atėnų, Sicilijos ir Lietuvos yra tas, kad ten yra saulės, o pas mus nėra tos saulės. Bet viską mes galime arba padaryti, arba nepadaryti.
Iš to biudžeto, kurį mes turime, mes, liberalai, manome, kad tikrai negalime spręsti, mes nematome ateities, nes viskas eina einamajam vartojimui. Efektyvinimo didinimas yra paskutinis klausimas. Mes viską didiname, žadame, tuo labiau dar rinkimai, žinote, niekada tiek daug nemeluojama kaip prieš vestuves, rinkimus ir prieš karą. Meluojame, kad padidinsime pensijas, kurių nedidinsime, arba padidinsime 35 Lt. Palaukite, 10 eurų padidinsime pensiją, 10 eurų ir dar 24 tokius mažiukus centus, tokius mažiukus mažiukus. Tai ką tam žmogeliui daryti? O kainos kaip kyla, kaip paslaugų kainos kyla. Apie tai mes mažai kalbame. Be to, reikia nepamiršti, kad tuos rezervus, kuriuos mes turėjome valstybėje, ir Lietuvos bankas kuriuos turėjo, mes labai smarkiai išnaudojome. Mes išnaudojome lito įvedimui, išnaudojome kitiems dalykams, būtinumui gynybą tvirtinti. Tai mums turėtų būti efektyvumo didinimo iššūkis, o mes demonstruojame tik tokį mažą didinimą. Todėl, aš manau, iš principo liberalai negali paremti tokio biudžeto, o kitais atskirais klausimais aš kiekvieną kartą kalbėsiu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū K. Glaveckui. Daugiau norinčių diskutuoti dėl Koncesijų įstatymo nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? (Balsai salėje) Ačiū.
Gerbiamieji kolegos, Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar galime pritarti ypatingai skubai? (Balsai salėje) Galime. Pritarta.
Vienas straipsnis. Jam pritarta.
Dėl viso įstatymo norinčių kalbėti nematau.
Balsuojame. Kas pritariate Koncesijų įstatymo Nr. I-1510 281 straipsnio pakeitimo įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate kitaip.
Šio įstatymo priėmimas
Už – 73, prieš nėra, susilaikė 7. Koncesijų įstatymo Nr. I-1510 281 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)
Norėčiau pakviesti B. Bradauską. Ar jis galėtų pristatyti visus tris iš karto? Ar kiekvieną atskirai norite pateikti? Du pirmieji – tai net straipsniai tie patys. Gerbiamasis pirmininke, visus tris pristatote?
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Visus.
12.49 val.
Fiskalinės drausmės įstatymo Nr. X-1316 2, 3 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo Nr. XII-1290 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2544, Fiskalinės drausmės įstatymo Nr. X-1316 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2545, Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 3 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2546(2) (pateikimas)
PIRMININKAS. Visus tris pristatote, klausinėja dėl visų trijų. Pateikimas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, jūs, matyt, žinote, dėl ko čia yra teikiami šie įstatymų projektai – Fiskalinės drausmės ir Biudžeto sandaros. Visų pirma Fiskalinės drausmės įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas ir 2 straipsnio… Atsiprašau.
PIRMININKAS. 2 ir 3 straipsnių.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas yra susijęs su tuo, kad Europos Sąjunga nuo kovo, atsiprašau, nuo spalio 1 d. patvirtino naują metodiką, ir po spalio 1 d., be abejo, Lietuvai susidarė dirbtinė kliūtis fiskalinei politikai, nes Indėlių ir investicijų draudimo fondas susijęs su „Snoro“ banko bankrotu. Kadangi iš valstybės buvo paskolinta tam Indėlių draudimo fondui lėšų, šiais metais, pardavęs turtą, beje, Biudžeto ir finansų komiteto, Finansų ministerijos, Vyriausybės kontrolės sustiprinimo dėka grąžino 1,6 mlrd. Lt, dėl to atsirado problema, nes pagal naują metodiką šis grąžinimas vaizduojamas finansiniame rezultate, Lietuvos valdžios sektoriaus finansuose. Todėl kai kam susidaro įspūdis, kad yra esminis Fiskalinės drausmės įstatymo pažeidimas, kuris neatitinka nuostatos, kai yra sudaroma ne mažiau kaip 1 procentinio punkto BVP to meto kainomis rodiklio pagerėjimo vertinimą… Todėl šiandien ir teikiamas tas įstatymo projektas, kuriuo yra pasakoma, kad 2014 m., kadangi tai vienetinis atvejis, ir jis nepasikartos, (…) nebus grąžintas 2015 m., 2016 m. ir panašiai, 2015 m. to netaikyti.
Taip pat įstatymo projekte numatomas sąvokų patikslinimas, aš nevardinsiu visų sąvokų, jūs turite ir matote jas, tai irgi siūloma jas patikslinti.
Taip pat ir Biudžetinės sandaros įstatyme yra nustatoma, kas yra įskaitoma į pajamas, ir aš daugiau, kaip parašyta projekte, neturiu ką pridurti. Siūlau pritarti visiems įstatymų projektams ir, jeigu galima, juos svarstyti skubos tvarka.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Klausia K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Labai ačiū, aš klausimą perleidžiu Eligijui.
PIRMININKAS. Dėkoju. E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų jau trūksta žodžių ir stebiuosi jūsų gebėjimais tokius fokusus išdarinėti ir žongliruoti. Pagal šitą precedentą, kurį jūs dabar formuojate, bet kada, bet kokiais atvejais, ką jūs sugalvosite ir užsimanysite neįtraukti į valdžios sektoriaus balanso rodiklį, tą jūs ir galėsite įrašyti į įstatymą. Jūs čia dabar kalbate, kad yra vienkartinis atvejis ir daugiau tokių atvejų nebus, tačiau noriu jūsų paklausti, o kaip yra su akcinės bendrovės „Lietuvos geležinkeliai“ paimta 1 mlrd. 300 mln. Lt paskola, taip pat su valstybės garantija ir ar nebus kitas projektas, siūlantis ir šito neįskaičiuoti į valdžios viešųjų išlaidų balansą? Jūs norite šitoje vietoje išlaikyti Fiskalinės drausmės įstatymą ir tokiu būdu, staiga paskubom keisdami įstatymą, bandote apsiginti nuo Valstybės kontrolės ir Lietuvos banko pastabų. Tai aš kviečiu taip negudrauti. Ką galvoti mūsų žmonėms, kurie moka mokesčius, jeigu jau mes, valdžios atstovai, matome tokius gudravimus, keičiant įstatymus vien tik pagal konkrečią situaciją.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, čia jokio gudravimo nėra, jūs patys labai gerai suprantate, kad šitas grąžinimas paskolintų Indėlių draudimo fondo lėšų yra išskirtinis, ir nėra čia ko sieti su kitom paskolom, paskolintom ne iš valstybės. Todėl, kad atitiktų įstatymo raidę ir nebūtų tos įstatymų kolizijos, kuri įvairiai traktuojama… Formaliai paėmus, kada metodika pasikeitė nuo spalio 1 d., taip, atsirado kolizija. Bet nuo šių metų spalio 1 d. pasikeitė metodika, todėl mūsų visas ūkis negali taip staigiai persiorientuoti ir projektuoti kažkokius kitus rodiklius. Todėl, kad nebūtų tos kolizijos, ir siūloma šita pataisa ir jokio čia gudravimo nėra.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas, jeigu nori klausti. Jau nenori. Dėkoju. K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų tai džiaugiuosi, kad radote būdą, kaip sutvarkyti, nes schemos visą laiką būna nebūtinai gyvybingos. Ir šiuo atveju, ką jūs sakote, yra svarbu. Prašom pasakyti, kitais metais, padėkite dar kartą, kad kitais metais tokio įstatymo nereikėtų priimti.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Ne, tai čia aišku…
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Gerbiamieji kolegos, ar yra norinčių kalbėti už ir prieš? Nėra. Balsuojame. Yra. E. Masiulis – prieš. Nespėjo, bet mes greitai dirbame, suteikiame žodį. Minutėlę, tuoj įjungsime. Prašom.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, aš visgi nepritariu tokiems precedentams, nes pagal tokią logiką būtų galima dar kažką įtraukti ir neapskaičiuoti valdžios sektoriaus balanso rodikliuose, ir taip galima tiesiog pasiekti jau dabar, kitais metais, kad biudžeto deficitas būtų nulis. Bet ką mes čia apgaudinėjame? Mes apgaudinėjame save iškeldami iš valdžios sektoriaus apskaitos tam tikrus valstybės įsipareigojimus arba tam tikras skolas. Tai jeigu mums sako ir Valstybės kontrolė, ir kiti, o dar, mano galva, pasakys, ir tam tikros Europos Sąjungos institucijos, kad turi būti rodomas visas ir skaidrus viso viešojo sektoriaus deficitas, tai šitaip akivaizdžiai akiplėšiškai piktnaudžiauti padarant išimtis ir kai kurių mūsų įsiskolinimų neįskaičiuoti į bendrą valstybės balansą… Nežinau, čia K. Glaveckas kalbėjo apie Graikiją ar Siciliją, man atrodo, kad nei Graikijoje nei Sicilijoje tokiais šiurkščiais metodais nebuvo bandoma paslėpti realios valstybės skolos ir realaus valstybės deficito.
PIRMININKAS. Dėkojame už paaiškinimus, kaip buvo Sicilijoje. Balsuojame.
Už balsavo 49, prieš – 15, susilaikė 20. Fiskalinės drausmės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo ir Biudžeto sandaros įstatymo 3, 4 straipsnių pakeitimo įstatymui pritarta po pateikimo. Pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 2 d. skubos tvarka.
12.59 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo Nr. IX-1675 4, 8, 10, 12, 17, 21 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2434(2), Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo Nr. XI-1773 1, 2 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2435(2) (svarstymas)
Gerbiamieji kolegos, baigėme biudžetą ir pradedame svarstyti kitus įstatymus. Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Pranešėja – K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, lapkričio 11 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija čia, plenariniame posėdyje, pateikė mums Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo projektą. Kaip jūs pamenate, baigėsi eksperimento galiojimo laikas penkioms bandomosioms savivaldybėms, kurioms kaip savarankiška funkcija buvo perduotas pašalpų ir kompensacijų mokėjimas. Tad parlamentui labai svarbu priimti įstatymą. Lėšos biudžete numatytos. Šį įstatymo projektą ir lydimąjį įstatymo projektą svarstė ir kiti komitetai ir jiems pritarė. Komitetas, vakar susirinkęs, taip pat pritarė ir patobulino minėtą projektą dar padidindamas savivaldybių diskreciją iki 50 % skiriant pašalpą asmenims, kurių remiamos pajamos viršija nustatytą dydį.
Taigi bendru sutarimu šiam projektui buvo pritarta.
PIRMININKAS. Ir antras, iškart abu pristatykite.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip, antras projektas yra susijęs, tai Vietos savivaldos įstatymo atitinkamų straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pagal šį įstatymą nuo Naujųjų metų kompensacijų mokėjimas perduodamas savivaldybėms kaip savarankiška funkcija. Komitetas bendru sutarimu pritarė patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną P. Narkevičių, Biudžeto ir finansų komitetas.
P. NARKEVIČIUS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Lietuvos Respublikos piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo projektą. Buvo pateikti 9 pasiūlymai, iš kurių vienam pritarta iš dalies, dviem nepritarta, o šešiems visiškai pritarta. Visa tai komitetas priėmė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu V. V. Margevičienę, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ruošiasi J. Sabatauskas.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas dėl šių dviejų įstatymų buvo kaip papildomas komitetas. Mes pritarėme Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadoms. Jų buvo nemažai, mes visoms pritarėme. Taip pat pritarėme Lietuvos savivaldybių asociacijos pateiktam siūlymui. Komiteto išvada yra bendru sutarimu iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Teisės departamento pateiktas pastabas.
Taip pat noriu pristatyti Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Mūsų komitetas taip pat buvo papildomas komitetas. Atsižvelgėme į Lietuvos savivaldybių asociacijos pateiktą siūlymą ir bendru sutarimu pritarėme ministerijos pateiktam įstatymo projektui. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju Vaidevutei. Kviečiu J. Sabatauską pristatyti Vietos savivaldos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Vietos savivaldos įstatymo keleto straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas siūlo pagrindiniam komitetui pritarti iniciatorių pateiktam projektui. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju kolegai Juliui. Diskutuoti užsirašė 3 Seimo nariai. R. J. Dagį kviečiu į tribūną.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai nekalbėsiu ilgai, nes įstatymą, kuris yra dabar siūlomas svarstyti, tikrai reikia priimti. Tą reikėjo galbūt padaryti kur kas anksčiau, nes aš jau šioje tribūnoje stovėjau prieš metus ir apgailestavau dėl to, kad mes tik vieną pašalpų mokėjimo rūšį atidavėme savivaldybėms, o dėl išmokų už šilumą, kompensacijų nesiryžome padaryti ir dabar jau matome, kad mūsų atsargumas atnešė tam tikrą žalą mūsų valstybei. Tai, ką galėjome sutaupyti, iš tikrųjų mes nesutaupėme. Juo labiau kad taip nedrąsiai tą darėme, nors turėjome labai teigiamą penkių savivaldybių pavyzdį. Joms buvo iš karto eksperimento tvarka perduotos abi rūšys: ir piniginės socialinės paramos, ir kompensacijų už šilumą tvarkymas. Buvo teigiamas rezultatas, bet mes nepasinaudojome proga.
Gerai, kad dabar priimame šį įstatymą. Man atrodo, kuo daugiau mes pasitikėsime savivalda ir bendruomenėmis bei jų dalyvavimu skirstant pašalpas, tuo bus geriau. Gerai, kad ši Vyriausybė tęsia pradėtus darbus, nes karitatyvinis paramos teikimo modelis, kai konkretūs žmonės dalyvauja pačiame procese, o ne valdiškai tvarko tik popierius, yra mūsų, man atrodo, tikrasis socialinės rūpybos modelis Lietuvoje. Jis yra kur kas pigesnis ir gerokai efektyvesnis.
PIRMININKAS. Dėkoju R. J. Dagiui. Kviečiu M. Zasčiurinską.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Pirmiausia noriu pasakyti, kad šis įstatymas nėra biudžetinio įstatymo paketo dalis. Antra, tai nėra ypatingos skubos klausimas. Ir trečia, šis klausimas tai yra per 700 mln. Lt vertės klausimas, todėl skubėti nėra ko. Aš labai apgailestauju, kad neatsižvelgta į mano pastabą tvirtinant darbotvarkę, kurioje aš atkreipiau dėmesį į tai, kad šio klausimo įtraukimas į šios dienos darbotvarkę yra labai šiurkštus Statuto 149 straipsnio 1 dalies pažeidimas. Dar tokio fakto pas mus nebuvo, kai komitetas apsvarsto klausimą neeiliniame posėdyje, kuriame ne visi dalyvauja, priima sprendimą iš vakaro, o kitą dieną jau įrašoma ir dar su (…) tendencija. Dėl to aš apgailestauju.
Dabar dėl pačios esmės. Visi specialistai, aš turiu galvoje ir mokslo žmones, ir profesorius, ir kitus, prašo, kad šis sprendimas nebūtų priimamas. Kitaip sakant, kad centrinei valdžiai reikia grąžinti centralizuotą socialinės pašalpos finansavimą. Šiuo atveju su šiuo įstatymu daroma kita. Mums viešoje erdvėje jau įkalė į galvą ir taip tikriausiai dauguma ir įsivaizduojame, kad dabar perduodamas savivaldybei socialinės paramos skirstymas. Bet jūs puikiai žinote, kad negalima perduoti to, ko nėra. Savivaldybės visą laiką skirstė socialinę paramą ir kompensacijas. Visą laiką! Ir turėjo pareigą kontroliuoti, kad ta socialinė parama būtų skiriama tiems, kuriems reikia, tai yra skurdžiausiems žmonėms. Įvertinkime dar ir tai, kad Lietuvoje skurdas per kelerius paskutiniuosius metus padidėjo dviem punktais.
Kokia yra pagrindinė minimalių pajamų apsaugos sistema kalbant apie mūsų socialinę paramą? Jūs žinote, kad mes vertiname pagal išteklius, ar priklauso, ar nepriklauso, tuomet suteikiama socialinė pašalpa, būsto šildymas, vandens išlaidų kompensacija ir mokinių maitinimas. Be išteklių vertinimo teikiama (…) pensija senatvėje ir neįgalumo atveju. Socialinė pašalpa dabar mokama, jeigu turtas neviršija gyvenamojoje vietovėje nustatyto turto dydžio, tai pirma, ir antra, jei mėnesinės pajamos šeimos nariui neviršija valstybės remiamų pajamų dydžio. Šiandien ta suma yra 350 Lt. Be to, yra reikalavimas darbingiems asmenims ieškoti darbo ir dalyvauti darbo biržos siūlomuose darbuose.
Yra dar vienas klausimas. Socialinės pašalpos lėšos iki tos vadinamosios à la reformos buvo išmokamos labai netaikliai. Analizė ir atliktas specialus tyrimas rodo, kad 75 % visų lėšų teko 30 % neturtingiausių gyventojų. Pagal Europos praktiką tai yra gana geras rodiklis. Klausimas kitas: ar valstybę apgaudinėja tik siekiantys tų pašalpų? Dabar viešojoje erdvėje jau vyrauja tokia nuomonė, kad visi apgaudinėja, ir tik todėl, kad dabar bandomosios savivaldybės ir kitos pradėjo žiūrėti, kam duoti, o iki to laiko, suprask, jos nevykdė savo pareigos, jie sutaupo kažkiek lėšų ir panašiai. Tačiau yra viena subtilybė, kad lėšos, atkreipkite, kolegos, dėmesį, kad lėšos skiriamos visiems kitiems atvejams pagal 2014 m. prognozuojamus rodiklius, o šiuo atveju skiriamos pagal 2012 m. situaciją. Įsivaizduojate, koks nedarbo lygis ir kokios pasekmės buvo 2012 m., kai šiuo metu rodikliai krenta? Mes apgaudinėjame patys save, naudojame socialinės apsaugos lėšas, užuot jas skyrę skurdžiausioms šeimoms ir amortizuotume joms, mes jas atiduodame, kad pasiektume à la rezultatą popieriuje, tai yra sutaupytume.
Ir paskutinis dalykas. Mūsų tikslas yra ne sutaupyti, mūsų tikslas yra sumažinti skurdą. Šiandien 124 tūkst. žmonių gauna pašalpas, o 84 tūkst. žmonių, kurie gyvena žemiau skurdo ribos, iš viso negauna pašalpų. Kitaip sakant, mūsų tikslas turi būti…
PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, jūsų laikas baigėsi.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). …ne kaip sutaupyti, o kaip tikslingai paskirstyti lėšas skurdžiausiems žmonėms. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskusijos baigtos. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Atsiprašau. Kviečiu pagrindinio komiteto pranešėją K. Miškinienę, nes yra Seimo nario P. Urbšio pasiūlymas dėl 4 straipsnio. Gerbiamasis Povilai, prašome pristatyti savo siūlymą. Per mikrofoną iš vietos.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiamieji Seimo nariai, norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad iš tikrųjų tikslas yra ne taupyti pinigus, bet kad tie pinigai būtų kuo efektyviau panaudojami. Šiandien ta pinigų suma, kuri yra skiriama savivaldybei, paliekama be kontrolės. Savivaldybės pagal savo kompetenciją vykdydamos savarankišką funkciją tuos pinigus, kurie skirti socialinei pašalpai, gali panaudoti kitoms reikmėms.
Pasakysiu pavyzdį iš Panevėžio miesto savivaldybės. Metų pradžioje pašalpoms skiriama nei daug, nei mažai – 17 mln. Lt. Jau vasario mėnesį miesto savivaldybė tvirtindama biudžetą priima, kad 30 % tų pinigų panaudos kitur. Jūs man pasakykite, kaip galima sugebėti per tokį trumpą laiką apibrėžti ribą, kurie žmonės piktnaudžiauja gaudami tą pašalpą?
Antra. Socialinės paramos rūšis nėra vien tik piniginė pašalpa. Socialinės paramos rūšis yra ir nepiniginė socialinė paslauga, t. y. dienos centrai, globos namai, nevyriausybinės organizacijos, „Caritas“, Raudonasis Kryžius, maisto bankai, paslaugų teikimas namuose žmonėms, kuriems reikia socialinės priežiūros, taip pat aprūpinimas maistu, avalyne, drabužiais. Mes, sudarydami sąlygas savivaldybėms piktnaudžiauti tomis tikslinėmis sumomis, sumažiname galimybę tų pinigų panaudojimo pagal paskirtį – socialinei paslaugai slėpti. Dabar visuomeninės nevyriausybinės organizacijos kreipiasi į savivaldybes. Pavyzdžiui, ar žinote, kiek gavo pinigų „Caritas“? 800 Lt, kai tuo metu buvo sutaupyta, kaip minėjau, vos ne 7 mln. Lt.
PIRMININKAS. Atsiprašau, laikas baigėsi.
P. URBŠYS (MSNG). Aš noriu pasakyti, kad tikrai pritartume tai pataisai, kuri įpareigotų savivaldybes ne švaistyti tuos pinigus, o panaudoti socialinei paramai gauti.
PIRMININKAS. Ar yra 10? Nereikia. Atsiprašau, sako, nereikia. Komiteto nuomonė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis kolega, vakar mūsų komitetas svarstė jūsų pasiūlymą. Mes sutinkame, kad kontrolė ir lėšų poreikis socialinėms paslaugos, nevyriausybinėms organizacijoms, kaip jūs minėjote, turėtų būti didesnis. Beje, ministerija pasakė, kad dauguma sutaupytų lėšų ir skiriamos socialinei sričiai arba kreditoriniams įsiskolinimams padengti.
Kodėl iš esmės negalime pritarti jūsų pasiūlymui? Todėl, kad šiuo įstatymu funkcija perduodama savivaldybėms kaip savarankiška funkcija. Šiuo atveju visa savivaldybės taryba, Seimo nariai, išrinkti apygardoje, turėtų kontroliuoti, kad lėšos būtų naudojamos pagal paskirtį. Šiuo atveju mes pasitikime savivalda, rezultatai… sutaupymas, kaip savo kalboje minėjo pavaduotojas, lėšos naudojamos kur kas efektyviau, racionaliau, jos naudojamos tiems žmonėms, kurie gyvena skurdžiai. Bendruomenės informuoja apie tuos žmones, kurie piktnaudžiauja gaudami socialinę paramą. Todėl mūsų toks atsakymas, kad komitetas nepritaria jūsų pasiūlymui.
PIRMININKAS. Gerai. Už, pritarti komiteto nuomonei norėtų M. Zasčiurinskas. Atsiprašau, jūs už pasiūlymą norite kalbėti?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš noriu kalbėti už pasiūlymą, taip.
PIRMININKAS. Tada kalbėkite už.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ne už komiteto nuomonę.
PIRMININKAS. Supratau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Man keista, kad komitetas vakar, na, aišku, ne visi dalyvavo, nepritarė šiam siūlymui. Iš esmės šis siūlymas yra labai geras. Aš sutikčiau su tuo, kad kolega ne visai techniškai surašė tekstą, tokiam tekstui pritarti negalima, bet komitetas turėjo pritarti esmei ir pakoreguoti tekstą. Jis siūlo, aš apie tai kalbėjau, kad tai, kas siūloma, tai yra lėšos skiriamos pagal 2012 m. skaičius. Tai yra visiškai nerealūs skaičiai. Vadinasi, mes programavome, kad nemažai socialinių lėšų bus paliktos savivaldybėms ir jos bus panaudojamos ne socialinei sričiai. Noriu kolegoms priminti 2005 m. ir 2006 m., kai buvo analogiška situacija. Man atrodo, nereikia ant to paties grėblio lipti dar kartą. Tada irgi buvo leista savivaldybėms panaudoti atitinkamas lėšas. Su kuo mes tada susidūrėme? Susidūrėme su tuo, kad vienais metais 156 mln. Lt savivaldybės naudojo remonto darbams, mašinoms pirkti ir visiems kitiems dalykams, o po to, kai joms buvo paaiškinta, kad taip negražu daryti, tai kitais metais jie tą sumą sumažino ir panaudojo tik 104 mln. Lt. Tik po to, kai įstatyme buvo parašyta, kad visos sutaupytos lėšos turi būti naudojamos tik socialiniams klausimams spręsti, tik tada tos lėšos ir buvo pradėtos tam naudoti. Aš iš esmės palaikau kolegos P. Urbšio siūlymą, tik nepritariu jo tekstui. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš kalbės R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų man labai keistai skamba tokie pasiūlymai, ypač dar kažkokios bažnytinės organizacijos. Tos organizacijos jau visiems yra įgrisusios, jų neoficiali ir neaiški veikla. Aš pasakysiu paprastą dalyką. Jeigu yra bažnytinė organizacija, tai pasiūlykite apmokestinti klebonus ir jų kišikus. Kodėl už vestuves ir krikštynas jie gali imti po 600–700 Lt ir nemokėti jokių mokesčių? Kodėl komercinės patalpos Vilniaus senamiestyje yra išnuomotos ir nemokamas nekilnojamojo turto mokestis? Kai tuos pinigus susirinksite, tai užteks visoms organizacijoms.
PIRMININKAS. Gerbiamasis, jūs, matyt, kalbėjote ne apie tą įstatymą. (Balsai salėje) Gerai. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš. Noriu priminti, kad nuo kitų metų pati savivaldybė formuos biudžetą. Tai ir taip nuspręs.
Už balsavo 34, prieš – 12, susilaikė 35. Pasiūlymui nepritarta.
Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti Piniginės socialinės paramos ir lydinčiam Vietos savivaldos… Pritariame. Ačiū.
13.21 val.
Seimo nutarimo „Dėl Romo Valentukevičiaus skyrimo Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pirmininku“ projektas Nr. XIIP-2549 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Jau atėjo laikas Seimo nutarimui. Kviečiu Seimo Pirmininkę pateikti nutarimą „Dėl Romo Valentukevičiaus skyrimo Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pirmininku“.
L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū. Tikrai šiandien sudėtinga diena, bet mes turime padaryti taip pat labai svarbius darbus, todėl Seimui teikiu Lietuvos Respublikos Seimui skirti Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pirmininku Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos narį Romą Valentukevičių. Visi pažįstame. Ką tik buvo susitikęs su jumis ir su visomis frakcijomis. Teikiu balsuoti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, niekas nenori klausti, turbūt klausinėjo. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Galime.
Svarstymo stadija. Nėra norinčių kalbėti diskusijoje. Ar galime pritarti po svarstymo? Gerbiamoji, balsuosime slaptu balsavimu 14 val. Čia balsuoti nereikia. Labai ačiū.
Gerbiamieji, slaptas balsavimas. Priėmimas 14 val. Balsavimas bus nuo 14 val. iki 14.30 val. (pusė valandos). Norėčiau patvirtinti biuletenį. Kaip visada yra slapto balsavimo biuletenis dėl Seimo nutarimo „Dėl Romo Valentukevičiaus skyrimo Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pirmininku“. Už, prieš, susilaiko. Paliekame tą, kam pritariame. Ar galime pritarti protokol… Pritariame. Ačiū.
Jūsų prašymu paviešiname komisiją. Balsų skaičiavimo grupė: P. Gylys, K. Grybauskas, V. Kamblevičius, A. Kašėta, M. Mackevičius, S. Jovaiša, V. Skarbalius.
13.23 val.
Seimo nutarimo „Dėl Artūro Pažarskio skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėju“ projektas Nr. XIIP-2465 (svarstymas ir priėmimas)
Svarstome kito Seimo nutarimo „Dėl Artūro Pažarskio skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėju“ projektą. Kviečiu pranešėją J. Sabatauską. Svarstymo stadija.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė A. Pažarskio kandidatūrą į Aukščiausiojo Teismo teisėjus. Komitetas bendru sutarimu pritarė minėto asmens kandidatūrai. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskutuoti yra užsirašę du Seimo nariai. N. Puteikis. Prašau, jums tribūna.
N. PUTEIKIS (MSNG). Norėčiau atkreipti Seimo narių dėmesį, kad gerbiamasis A. Pažarskis yra nagrinėjęs E. Kusaitės bylą, yra priėmęs sprendimą pripažinti E. Kusaitę norėjusią susprogdinti Rusijoje karinę bazę. Prokuratūra šitą kaltinimą atsiėmė ir pati pripažino, kad jokių duomenų apie E. Kusaitės norą sprogdinti karinę bazę nėra. Šiuo konkrečiu atveju, aš noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad, mano asmeniniu vertinimu, teisėjas A. Pažarskis pademonstravo bendražmogišką pažiūrą apie tai, kaip Lietuvos Respublika turėtų elgtis su savo piliečiais, kurie provokuojami Valstybės saugumo departamento, kaip pasisakė aukštesnysis teismas, buvo bandomi įtraukti į įvairių čečėnų ir Rusijos specialiųjų tarnybų rezgamas operacijas, susijusias su Lietuvos kompromitavimu tarptautinėje bendruomenėje, teigiant, kad Lietuvoje laisvai yra verbuojami savanoriai į čečėnų karo zoną ir palaikyti čečėnų pusę prieš Rusiją.
Aš spėju, man šitas teisėjo priimtas sprendimas, mano galva, rodo, kad teisėjas A. Pažarskis galvoja, kad Lietuva turėtų aktyviai padėti Rusijos specialiosioms tarnyboms kovoti su tais žmonėmis, kurie galvoja kovoti Čečėnijos fronte su Rusija. Aš manau, kad teisėjas A. Pažarskis tokiu atveju neturėtų dirbti Aukščiausiajame Teisme, nes, mano galva, jo asmeninės pažiūros pradeda trukdyti bendrai Lietuvos valstybės raidai ir mūsų norui būti NATO ir Europos Sąjungos nare. Todėl aš agituoju dėl asmeniškai mano spėjamų A. Pažarskio pažiūrų neskirti Aukščiausiojo Teismo teisėju.
PIRMININKAS. Kviečiu į tribūną V. Vasiliauską.
V. VASILIAUSKAS (TTF). Ačiū, pone pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, aš tikiu, kad teisėjas A. Pažarskis yra priėmęs daugybę teisingų sprendimų ir nuosprendžių. Tačiau aš norėčiau priminti Seimo nariams vieną visiškai neseną 2013 m. spalio 12 d. jo dalyvaujamos kolegijos sprendimą, kur gerbiamasis A. Pažarskis buvo pranešėjas, t. y. svarbiausias kolegijos narys. Ta nutartimi Vilniaus apygardos teismo Baudžiamųjų bylų teisėjų kolegijos buvo paliktas galioti Vilniaus apylinkės teismo sprendimas dėl buvusių Ūkio ministerijos pareigūnų N. Pažūsienės ir A. Ignoto nuteisimo dėl gamtinių dujų terminalo. Tai nebuvo eilinė byla, ji turėjo strateginę reikšmę mūsų valstybei ir mūsų visiems žmonėms, jų gerovei. Tai kartu buvo viena tamsiausių bylų, kurią pradėjo tuometinis Valstybės saugumo departamentas, kai jis dar buvo ikiteisminė įstaiga, ten buvo Trečioji ekonominių nusikaltimų valdyba. Šitą bylą pratęsė Specialiųjų tyrimų tarnyba, globojo Vilniaus apygardos prokuratūra ir galiausiai ji baigėsi kaltinamaisiais nuosprendžiais.
Šita byla tęsėsi nuo 2008 m., atkreipkite dėmesį, iki 2014 m. Vadinasi, šešerius metus buvo žalojami nekaltų žmonių likimai, šešerius metus buvo stabdoma valstybės pažanga. Ir tik 2014 m. šioje byloje iš dalies padėjo tašką Aukščiausiojo Teismo teisėjų kolegija, kuri visiškai išteisino šiuos nekaltai nuteistus žmones ir kartu pasakė savo nuomonę tiek apie Vilniaus apylinkės teismą, tiek Vilniaus apygardos teismą.
Aukščiausiojo Teismo kolegija iš tiesų pažymi, kad nepaisant to, jog apylinkės teismo nuosprendis surašytas 24 lapuose, jo motyvuojamoji dalis dėl N. Pažūsienės ir A. Ignoto nuteisimo sudaro tik 1,5 lapo. Apygardos teismas, atsakydamas į nuteistųjų apeliacinio skundo motyvus, nors kur kas daugiau vietos paskyrė ir įrodymų vertinimo, ir nuteisimo pagrindimo klausimams, vėl iš esmės perrašė apylinkės teismo nuosprendį. Svarbiausia, kas yra, ką konstatavo Aukščiausiasis Teismas, kad reali žala buvo padaryta ne kasatorių veiksmais, o tuo, kad šis projektas nebuvo įgyvendintas ir Lietuva iki šiol neturi suskystintų gamtinių dujų terminalo. Primenu, kad dėl šito atvejo A. Butkevičiaus Vyriausybė kreipėsi į Generalinę prokuratūrą, tačiau, manau, atsakymas iš anksto žinomas, nes ten dabar dirba I. Mikelionis, kuris tuo metu buvo Vilniaus apygardos vyriausiojo teismo pavaduotojas ir kuravo šitą bylą.
Manau, šita klaida per daug Lietuvai kainavo, kad mes iš karto po metų teisėją, kuris yra atsakingas, kad nebuvo ištaisyta ši klaida, skirtume į Aukščiausiąjį Teismą. Manau, jam reikia duoti laiko, kad jis įrodytų, kad ši klaida buvo atsitiktinumas, o ne dėsningumas. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gal teisėjas norės pasisakyti? (Balsai salėje) Dėkojame, nenori.
Gerbiamieji kolegos, motyvai už, prieš po svarstymo. A. Matulas už, motyvai dėl priėmimo.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš asmeniškai nepažįstu nei pono A. Pažarskio, nei kitų teisėjų, dėl kurių mes nebalsavome prieš dvi savaites ir neskyrėme jų Aukščiausiojo Teismo teisėjais. Bet mane stebina, kolegos, kai kurie mūsų teisuoliai – ir N. Puteikis, ir V. Vasiliauskas, kurie iš konteksto ištraukia vieną bylą, visiškai neįsigilina į motyvus, dėl ko vienaip ar kitaip ta byla buvo nagrinėjama, priimtas ar nepriimtas sprendimas, ir siūlo parlamentui atmesti kandidatūras, dėl kurių priekaištų, matyt, mes neturime. Nė vienas mes čia nesame šventas ir prisikabinti prie tam tikrų gyvenimo momentų galime.
Todėl aš, kolegos, siūlyčiau nebūti mums kerštautojais, netapti kerštautojų institucija, nes kitaip bet kuris teisėjas, kuriam bus priskirta tam tikros sistemos, ne pirmininko, o tam tikros sistemos byla, turės nenagrinėti tos bylos, jeigu tai bus susiję su kokiu nors rezonansiniu dalyku arba su Seimo nariu, arba jo giminaičiais. Todėl manau, kad jokio pagrindo nebalsuoti už šią siūlomą kandidatūrą tikrai mes neturime. Aš asmeniškai balsuosiu už ir pritarsiu.
PIRMININKAS. Ačiū. N. Puteikis – prieš.
N. PUTEIKIS (MSNG). Aš tikėjausi, kad gerbiamasis teisėjas atsakys į priekaištus dėl jo pažiūrų ir dėl to, ką išgirdo iš Seimo nario V. Vasiliausko lūpų. Bet mane iš tikrųjų stebina, kad teisėjas turbūt yra taip smarkiai įsitikinęs tuo, kad bus išrinktas, jog nemato reikalo atsakyti.
Man tai primena bendrąją Lietuvos teismų sistemą, kai dalis teisėjų nemato reikalo viešai paaiškinti savo motyvų, nors jie yra labai svarbūs rezonansinėse ir visuomenei labai svarbiose bylose. Aš tai drįsčiau pavadinti dalies teisėjų arogancija. Aš nežinau, ar teisėjas A. Pažarskis šiuo atveju vadovavosi kokiu nors motyvu, kodėl jis nematė reikalo atsakyti į jam reikštus priekaištus, bet vis dėlto manyčiau, kad tai yra eilinis įrodymas, man taip atrodo, kad tai yra eilinis įrodymas, kad teisėjų sistema Lietuvoje yra pernelyg uždara, pernelyg atitrūkusi ir jie nemato reikalo visuomenei ir politikams aiškintis dėl savo sprendimų arba savo kokių nors įsitikinimų, jie nemato reikalo viešinti tų dalykų, atsakyti į klausimus. Beje, tai pastebi ir tarptautinės organizacijos, pažymėdamos, kad Lietuvos teismų sistema yra viena pačių uždariausių ir atsiribojusi nuo visuomenės.
Todėl aš raginu kolegas vis dėlto atsižvelgti į tai, kad mums reikalingi vieši teisėjų biografijų, sprendimų, motyvų ir pažiūrų nagrinėjimai, šito mums labai trūksta. Ir atsižvelgiant į tai, kad gerbiamasis A. Pažarskis nematė reikalo atsakyti, papildomai, manau, tai yra argumentas balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Dėkojame. Už – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš jau aną kartą pasisakiau. Aš nesuprantu, ar mes esame Seime, ar dar kur nors? Mes esame Seimo nariai, turime iniciatyvos teisę, na, tai siūlykite ir keiskite, kad jie atviresni būtų. Bet jeigu kažkokia Kanados organizacija (…) revoliucija reiškia kokį nors nepasitenkinimą, tai yra jos asmeninė problema. Tai vienas dalykas.
Kitas dalykas. Dabar spręsti apie teisėją pagal vieną išnagrinėtą bylą, tinkamas ar netinkamas, tai yra visiška nekompetencija. Ko gero, kiekvienas iš mūsų gyvenime esame suklydęs po 20–30 kartų, ir tai rinkėjai mums atleidžia, tėvai ar dar kas nors atleidžia. Dabar pasiimti vieną bylą ir dėl to daryti piarą… Gerbiamieji, ketveri metai tuo pačiu važiuojam, važiuojam, važiuojam, tai kiek čia gali tęstis? Baikime vieną kartą žaisti šiuos žaidimus. Jeigu norite, eikite į televiziją, pasisamdykite į kokią nors laidą ir ten balbatuokite, bet ne Seime.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, primenu Statuto 20 straipsnio 2 dalį, paskaitykite. V. A. Matulevičius – prieš.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, aš ne tiek norėčiau pasisakyti prieš, kiek vis dėlto kviesčiau kandidatą į Aukščiausiojo Teismo narius išdėstyti savo poziciją dėl tos kritikos, kuri čia nuskambėjo. Ta kritika iš tikrųjų yra labai…
Aš suprantu, kad teisėjai tarsi turi nesiteisinti iš principo dėl savo sprendimų, bet jūs, gerbiamasis teisėjau, esate Lietuvos Seime, Lietuvos Respublikos parlamente, kuris spręs jūsų tolesnį likimą, tai aš nematau jūsų atsisakymo logikos. Norėčiau pridurti, kad tai, ką pasakė kolega V. Vasiliauskas, aš irgi stebėjau ir seniai sekiau, tik nežinojau, kad šis klausimas šiandien bus iškeltas. Jūs, be abejo, aš tikiu, kad turėjote savo rimtų motyvų priimdamas tą sprendimą, susijusį su neįgyvendintu terminalo projektu.
Bet mane tada iš tikrųjų pribloškė, kad geras sumanymas, pirminis sumanymas dėl suskystintųjų dujų terminalo, kuriame norėjo dalyvauti verslininkas, mokantis milžiniškus mokesčius Lietuvos valstybei, kadangi jis užsiimdavo verslu, susijusiu su dujomis, aš turiu omeny buvusį „Achemos“ savininką, ir jis norėjo dalyvauti projekte tik 20 % turėdamas akcijų ir investuoti, tai logiška – valstybės kapitalas, privatus kapitalas, ir tam buvo užkirstas kelias. Tai man irgi kilo klausimas kodėl? Man kilo įtarimas, kas per jėgos veikia mūsų valstybėje, kurios blokuoja strateginius projektus.
Ačiū. Aš tik norėjau išsakyti savo abejones, bet gaila, kad, ko gero, neišgirsime, niekas jų neišsklaidys. Ačiū.
PIRMININKAS. E. Gentvilas – už.
E. GENTVILAS (LSF). Kiekvienas teisėjas savo biografijoje yra priėmęs turbūt šimtus sprendimų, dalyvavęs juose. Dabar mums apie teisėją A. Pažarskį yra pasakyta apie du sprendimus, kurių sprendime jis vienaip ar kitaip yra dalyvavęs. Aš, pavyzdžiui, galėčiau turėti kitą nuomonę.
Mano manymu, valstybės pareigūnai neteisėtai organizavo tą konsorciumą, na, ką gi, Aukščiausiasis Teismas nusprendė kitaip. Ir noriu pasakyti, kad tik nuo tos dienos galima kalbėti, kad teisėjas A. Pažarskis žemesnėje instancijoje buvo priėmęs kažkam netinkamą sprendimą. Viskas reliatyvu, sprendžia teismai, o ne čia sėdintys Seimo nariai, kurie kartais turi kokių nors ir asmeninių sąsajų arba yra turėję asmeninių sąsajų, pavyzdžiui, su „Achema“, kurios interesai buvo pažeisti pirmos, antros instancijos teismų sprendimuose. Tai viskas subjektyvu, ir aš manau, kad teisėjas čia neturi dėl vieno ar kito Seimo nario pasisakymo, suabejojimo eiti į tribūną ir aiškintis. Nei tai teisėjo prievolė, nei tai teisėjo garbės reikalas.
Kita vertus, pasižiūrėkime, kieno mes čia girdime dėstomus argumentus. Tų žmonių, kurie diegia visai Lietuvai N. Venckienės nekaltumą, šventumą. Ir ką mes šiandien turime? Kažkam ir šiandien turbūt atrodo, kad N. Venckienė štai šių žmonių padedama šventus darbus darė. Žiūrėkite, praeis kiek laiko, mes pamatysime, kaip Lietuvos teismai vertins. Ir vėl galbūt šie žmonės kals prie kryžiaus tuos teisėjus, jeigu jie priims N. Venckienės ir jų atžvilgiu neteisingus sprendimus. Kiekvienas turime savo supratimą.
Mano supratimas yra toks: teisėjas, jeigu ir yra padaręs klaidų, o turbūt yra padaręs klaidų, negali būti šalinamas iš karjeros galimybių dėl vieno ar antro Seimo nario, dėl vieno ar antro galimai abejotino sprendimo.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Paskutinis – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš čia žvelgiu per petį, klausinėju, apie kurį teisėją mes kalbame, aš, tiesą sakant, nežinau, kaip jis atrodo. Bet man nepatinka tas kalbėjimo tonas, kai žmonės ima ir aiškina, kaip teismas turėjo vienoje ar kitoje byloje pasielgti, nes mes kuriame labai blogą precedentą. Jeigu iš tikrųjų tokios kalbos ką nors nulemtų, tai teisėjai turėtų gręžiotis į parlamentą ir čia lėkti derinti vienos ar kitos bylos eigą, nes priešingu atveju jiems užsidarytų visos karjeros galimybės.
Aš manau, kad ne mums aiškinti ir bandyti paaiškinti, kokia byla kaip turėjo baigtis. Juo labiau kad kai kurie iš tų, kurie aiškina, dirbo institucijose, kurias čia jie bando užstoti. Manyčiau, kad mes turime daryti vienintelį dalyką, tai ginti teisėjų nepriklausomumą ir įvairiais būdais padėti jiems, kad pasitikėjimas teismais visuomenėje augtų ir didėtų. Valstybę stiprinti reikia ir šitoje srityje, ir žmonių pasikliovimas teismais turi būti didžiulis. Mes be reikalo čia bandome vaizduoti, kad išmanome bylos aplinkybes labiau negu teisėjai.
Be to, kai kurios bylos gali baigtis nesėkmingai ar pasikeisti dėl įrodymų stokos ir trūkumo, o ne todėl, kad tie žmonės, kurie ten buvo vienaip ar kitaip teisiami, nepadarė nusikaltimo. Aš manyčiau, čia ne teiskime, o spręskime balsuodami.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuosime slaptai 14.00 val. Reikia patvirtinti slapto balsavimo biuletenius, skaitau: „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Artūro Pažarskio skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėju“. Kaip visada yra trys langeliai: „už“, „prieš“, „susilaiko“. Paliekate tą, kuriam pritariate. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritariame.
Replika, Vytautai?
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, aš tik norėčiau išreikšti nuostabą, kad mes patys tarpusavyje pradedame kvestionuoti savo teisę išsakyti abejonę. Dabar, kolega Eugenijau, ką, vadinasi, jeigu čia ateina kandidatas į labai svarbias valstybės pareigas, mes turime tiktai patylėti, susakyti komplimentus, ar ne? Ar mes turime tas abejones pasakyti garsiai ir viešai? Tai yra mūsų pareiga, jeigu kolega V. Vasiliauskas ar kolega N. Puteikis turi abejonių, jie sąžiningai elgiasi, jeigu nesivadovauja kokiais nors slaptais interesais, o jas pasako viešai.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Vytautai, nutraukiu diskusijas. Eikite dviese pašnekėkite rūkykloje. Mes jau ir taip vėluojame.
Gerbiamieji, mes supratome mintį, Vytautai, nes dabar jau trys stovi. Aš siūlau visiems trims nueiti ten pasišnekėti. Prašau. Atsiprašau, ne tą. Prašau.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, kad sudarėte galimybę atsakyti. Gerbiamasis kolega Vytautai, be abejo, kiekvienas Seimo narys gali pasakyti savo abejones, nuogąstavimus, bet man nelabai priimtina, kad jūs stebitės, kodėl teisėjas, reaguodamas į jūsų abejones, neina į tribūną, o sėdi kaip kelmas štai ten? Aš manau, kad neprivalo teisėjas dėl kiekvieno Seimo nario abejonių lipti ant bačkos ir aiškintis jums.
PIRMININKAS. Kadangi visi trys neišėjo, tai… Prašom. N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (MSNG). Aš stengiuosi įsivaizduoti, kas ištiktų Anglijos, Kanados ar Amerikos parlamento narį, baigusį teisę, kuris diskusiją dėl Aukščiausiojo Teismo teisėjų paskyrimo pavadintų balbatavimu. Aš čia konkrečiai R. Žemaitaičiui. Nuostabu – Lietuvos Seimas nenori svarstyti savo skiriamo į Aukščiausiąjį Teismą teisėjo pažiūrų. Nuostabu, iki ko prisigyvenom per 20 metų!
PIRMININKAS. Suprantu, kad…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Galima? Ačiū, gerbiamasis… žinot, kai šitie vadinamieji pedofilų klano gynėjai arba elitiniai revoliucionieriai bando daryti valstybėje perversmą, ypač kai bandė teisinį perversmą, siūlau prisiminti, ką jūs darėte, ir bandote Seime plauti savo mundurą, parsivilkę iš kažkur sąžiningai ir… Popiežiaus vos nepaskelbtas šventuoju, tai reikėtų pačiam ir patylėti…
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, šiandien visą dieną kartoju: paimkite Statutą, atsiverskite 20 straipsnį, paskaitykite tik 2 dalį ir užteks. 20 straipsnis. Specialiai Eugenijui.
13.43 val.
Seimo nutarimo „Dėl Alės Bukavinienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-2466(2) (svarstymas ir priėmimas)
Seimo nutarimo „Dėl Alės Bukavieninės…“, „Dėl Alės Bukavinienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja“ (atsiprašau už iškraipytą pavardę). Kviečiu į tribūną J. Sabatauską. Gerbiamasis komiteto pirmininke Juliau Sabatauskai! Prašom sekti darbotvarkę.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Alės Bukavinienės kandidatūrą į Aukščiausiojo Teismo teisėjus, komitetas bendru sutarimu pritarė jos kandidatūrai ir siūlo Seimui balsuoti. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Niekas diskusijoje nenori kalbėti, teisėja irgi nenori kalbėti.
Motyvai už, prieš. Nėra.
Gerbiamieji kolegos, turime patvirtinti slapto balsavimo biuletenį. Balsavimas prasidės 14.00 val. Slapto balsavimo biuletenis dėl „Seimo nutarimo „Dėl Alės Bukavinienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja“, už, prieš, susilaiko, paliekamas vienas iš trijų langelių neužbrauktas. Ačiū.
13.44 val.
Seimo nutarimo „Dėl Dianos Gumbrevičiūtės-Kuzminskienės skyrimo lygių galimybių kontroliere“ projektas Nr. XIIP-2532 (svarstymas ir priėmimas)
Paskutinis Seimo nutarimo „Dėl Dianos Gumbrevičiūtės-Kuzminskienės skyrimo lygių galimybių kontroliere“ projektas. Svarstymo stadija. Man sako, kad pranešėja – A. M. Pavilionienė, Žmogaus teisių komitetas.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Žmogaus teisių komitetas bendru sutarimu palaiko kandidatūrą ir siūlo pataisyti nutarimo įsigaliojimo datą, t. y. kad nutarimas dėl kontrolierės įsigaliotų nuo gruodžio 22 d. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje užsirašė du Seimo nariai. K. Daukšys. Užsirašė, bet nenori diskutuoti. Matau, D. Kuodytė yra. Prašom, Dalia. Jūs frakcijos vardu norite? 7 min. Prašom.
D. KUODYTĖ (LSF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Liberalų sąjūdžio frakcija sveikina Socialdemokratų frakciją su šiuo pasirinkimu, su socialdemokratų teikimu, ir manome, kad iš tiesų pasirinkimas yra geras. Kandidatė yra kompetentinga, protinga, manau, bus aktyvi ir proaktyvi, nes situacija su lygiom galimybėm Lietuvoje iš tiesų nėra idealiausia. Tad linkime ryžto, tvirtybės. Labai tikimės, kad kolegos palaikys šią kandidatūrą. Tuo labiau kad taip ilgai mes jos laukėme. Ačiū.
PIRMININKAS. Kviečiu diskutuoti A. Patacką. Prašom į tribūną. Gerbiamasis Algirdai, į tribūną. Jūs užsirašėte diskutuoti. Klausti čia jau negalima.
A. V. PATACKAS (MSNG). Galbūt aš nepasinaudojau proga paklausti, tačiau vis tiek tikiuosi gauti atsakymą kandidatės į lygių galimybių institucijos vadus dėl tokių gan keblių dalykų, kaip vienos lyties santuoka ir viso su šitais klausimais susijusio komplekso, ir apskritai požiūrio į tą ideologinę kryptį, kuri vadinasi genderizmas. Manyčiau, kad kandidatė turėtų vienaip ar kitaip daugiau paaiškinti savo pažiūras dėl šio labai svarbaus klausimo.
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, kandidatė ėjo į visas frakcijas ir atsakinėjo frakcijose į visus keliamus klausimus.
Kviečiu I. Šiaulienę.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, galbūt ir būčiau nekalbėjusi konkrečiai dėl D. Gumbrevičiūtės-Kuzminskienės teikimo, bet kadangi mes turime, ypač tarp vyriškos Seimo dalies, dažnai prietaringų įsitikinimų ir t. t., vis dėlto drįstu, kolegos, kreiptis ir patikinti, kad teikiama kandidatė nėra iš knygų spintos. Tai yra turi ne vien tiktai išsimokslinimą, ne tik apsigynusi daktaro disertaciją „Lygių galimybių principo įgyvendinimas Europos Sąjungoje: Europos Sąjungos ir Lietuvos darbo teisė“, bet ir advokato praktiką, netrumpą advokato praktiką, kaip ir pedagoginio darbo praktiką, nes yra M. Romerio universiteto lektorė. Aš manau, kad turime jauną, kompetentingą, tikrai galinčią dirbti lygių galimybių srityje ir užtikrinti, kad šita institucija tinkamai funkcionuotų. Nenorėčiau, kad balsuojant būtų vadovaujamasi visokiais prietaringais šnabždesiais arba įtarimais. Kolegė, kaip juristė, yra gana kompetentinga ir tvarkinga. Yra turėjusi bylų mūsų teisinėje praktikoje, sėkmingai jas apgynusi, ir manau, kad labai teisingai vertindama mūsų visuomenės patirtį, papročius, tradicijas, labai išmintingai vadovaus ir gins tai, kas pridera lygių galimybių kontrolierei.
O gerbiamajai Dianai, jeigu po balsavimo būsite patvirtinta, linkiu sėkmės! Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskusija baigėsi. Netrukdykite dabar, gerbiamasis! Diskusija baigėsi. Motyvai už, prieš. G. Jakavonis prieš.
G. JAKAVONIS (DPF). Pretendentė nutylėjo ir slėpė savo nuolatinį dalyvavimą Lietuvos gėjų ir lesbiečių seminaruose, už dalyvavimą juose buvo mokami pinigai. Be to, Lietuvos gėjų ir lesbiečių bylinėjimosi strategijoje ji aiškiai įvardyta kaip ekspertė. Ar tai nesukurs interesų konflikto šios organizacijos angažuotumo atžvilgiu? Nežinau.
2006 m. ji buvo advokatė „Respublikos“ laikraščio žurnalisto V. Lingio žudiko I. Achremovo byloje ir, nepaisant kolegės I. Šiaulienės kaip pliuso įvardyto jos advokatavimo, ji V. Lingio žudikui I. Achremovui siūlė 25 metų bausmę sumažinti du kartus. Man tai nepriimtina ir aš tikrai balsuosiu prieš.
PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalbės I. Šiaulienė. G. Purvaneckienė.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pritariu tam, ką pasakė Irena: būtina atsisakyti įvairių prietarų, o pretendentės kvalifikacija išties yra aukšta. Ji yra ir mokslų daktarė, ir dėsto, ir dalyvauja kaip advokatė, faktiškai sprendžia tas bylas. Tik noriu pataisyti gerbiamąjį A. V. Patacką. Aš labai įdėmiai klausiau, kaip pretendentė atsakinėjo į klausimus. Ji Seimo salėje nepasakė, kad ji yra už gėjų santuokas. Ji pasakė, kad yra už partnerystės įstatymus, bet nepasisakė nei už gėjų santuokas, nei įstatymus. Aš nežinau, ką ji galvoja, bet to ji nepasakė, todėl nereikia klaidinti Seimo narių.
PIRMININKAS. J. Sabatauskas – už.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, prieš tai svarstėme, irgi buvo įvairių vertinimų. Tai yra profesija. Advokato profesija yra ginti visus klientus, nepaisant jų kilmės, rasės, tautybės, lyties ar pažiūrų. Advokatas neturi teisės atsisakyti ginti klientą, neturi tokios teisės.
Iš tikrųjų yra buvęs vienas atvejis advokatūroje, kai buvo nužudytas garbingas Klaipėdos advokatas, kurio sūnus organizavo tą nužudymą. Tada Klaipėdoje visi advokatai atsisakė ginti žudikus, bet vis tiek Advokatų taryba paskyrė advokatus. Advokatas, nepaisant savo simpatijos ar antipatijos, privalo ginti savo klientą. Tokia yra profesija. Jis duoda priesaiką prieš pradėdamas tą darbą. Dabar kaltinti žmogų, kad jis gynė vieną ar kitą… Gerai, ką dabar darysite su J. Šikšniūtės žudiko advokatu? Turbūt irgi linčiuosime kitą kartą, jeigu jisai kur nors kandidatuos? Tai dar kartą parodo šio žmogaus profesionalumą. Kai pas mane ateina žmonės nepatenkinti kitos šalies advokato darbu, tai aš sakau, bet jūs turbūt labai norėtumėte, kad jis būtų jūsų advokatas, kuris visomis įmanomomis teisinėmis priemonėmis gina savo klientą? Tai yra jo pareiga, todėl kaltinti, kad jis buvo I. Achremovo ar kieno nors kito advokatas… Juo labiau kvalifikacijos kėlimo…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, aš išjungiu mikrofoną.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). …seminare mokslininkas skaito paskaitą visiems.
PIRMININKAS. Viskas, laikas! Sutilpkime. M. A. Pavilionienė.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš tiesiog negaliu suvokti, kodėl tam tikri Seimo nariai kvestionuoja kitų žmonių teisę gyventi. Niekas šiandien šioje salėje nekalba apie žmogaus teises. Jeigu žmogus gimsta, jo prigimtį mes turime gerbti, o ne niekinti ją. Gerbiamoji advokatė yra tikra profesionalė, apsigynusi mokslinį darbą iš nediskriminacinės teisės, ji gina žmones, kurie turi teisę gyventi, nes jie tokie gimė, o čia, šioje salėje, visada sakoma, kad reikia gerbti gimusį žmogų, reikia gerbti žmogaus gyvybę. Tai įrodykite tą pagarbą balsuodami už šitą profesionalią moterį ir nesivadovaukite gandais. Gėda klausyti, kai vienas žmogus, nieko nežinodamas apie kandidatę, jau iš karto ją pasmerkia. Tai yra labai garbingas žmogus. Parodykite savo balsavimu, kad jūs gerbiate žmogaus teises Lietuvoje. Ačiū.
PIRMININKAS. A. V. Patackas – prieš.
A. V. PATACKAS (MSNG). Man buvo keista girdėti iš teisininko, kad advokatas būtinai privalo ginti klientą. Jis privalo ginti klientą, mano supratimu, tik tada, jeigu jis yra paskirtas valstybės, o klientas neturi tokio advokato. Tačiau jeigu jis sudaro kontraktą su kaltinamuoju, tada taip, jis privalo, bet advokatas yra laisva profesija. Negali kiekvienas atėjęs subjektas pasakyti: dabar tu mane ginsi! Tokios teisės tikrai nėra, nebent aš visiškai neišmanau, kas tai yra ta teisė.
PIRMININKAS. Paskutinis kalba P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Aš noriu reaguoti į M. A. Pavilionienės kalbą. Apskritai, jeigu šeimoje gimsta žmogus su kokia nors negalia, stengiamasi padėti tam žmogui, gydyti tą žmogų, kad jis užaugtų normaliu žmogumi, bet ne visada sekasi tai padaryti. Sutinku ir mes niekada nesieksime, kad pas mus nebūtų žmonių su negalia. Reikia pripažinti, kad tai yra žmonės su negalia ir tų žmonių nereikia skatinti, kad jų būtų daugiau, su įvairiausiais seksualiniais iškrypimais, jų formų yra labai daug ir vienos iškrypimų formos nereikia dievinti. Tikrai, man atrodo, mes apie tai turime kalbėti ir tų žmonių, Dieve duok, negalime smerkti, bet pritarti tokiam gyvenimo būdui ir skatinti yra nusikaltimas. Tie asmenys, kurie skatina tokį gyvenimo būdą, manau, daro žalą mūsų valstybei ir mūsų šeimoms.
Gerbiamoji Marija Aušrine Pavilioniene, man atrodo, kad jūs tikrai pritariate mano pozicijai.
PIRMININKAS. Užtenka visur vaikščioti.
Gerbiamieji kolegos, reikia patvirtinti slapto balsavimo biuletenį. (Balsai salėje) Seimo nutarimas „Dėl Dianos Gumbrevičiūtės-Kuzminskienės skyrimo lygių galimybių kontroliere“. Yra trys langeliai: „už“, „prieš“, „susilaiko“. Noriu priminti – balsavimas vyks 14 val., balsavimą baigsime 14.30 val.
Aš viską matau, gerbiamoji Pavilioniene. Nekantrumas nepuošia žmonių. Užbaigsime šitą klausimą. Balsavimas bus dėl visų keturių pareigūnų. Komisiją aš perskaičiau. Kadangi mes negalime užbaigti posėdžio, tai pertrauka iki 14.30 val.
Posėdį pradėsime 15 val., o dabar repliką per šoninį mikrofoną M. A. Pavilionienė.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis Sysai. Psichiniai ligoniai iš tikrųjų yra psichiniai ligoniai, bet homoseksualumas seniai išbrauktas iš ligų sąrašo. Dėkoju.
PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Noriu paskelbti lapkričio 25 d. rytinio posėdžio pabaigą. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; LLRAF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.