LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO KANCELIARIJOS

TEISĖS DEPARTAMENTAS

IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS CIVILINIO KODEKSO 6.394 IR 6.549 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO

2018-08-23 Nr. XIIIP-2446

Vilnius

Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas:

1. Siekiant teisinio aiškumo, projekto 1 straipsnio 3 dalimi keičiamo Civilinio kodekso (toliau – CK) 6.394 straipsnio 5 dalyje vietoje frazės „priklausantis nekilnojamasis turtas ir kiti nekilnojamieji daiktai“ vartoti „priklausantys nekilnojamieji daiktai“.

2. Projekto 2 straipsniu CK 6.549 straipsnio 2 dalyje siūloma nustatyti, kad valstybinės žemės nuomos sutarties terminas negali būti ilgesnis kaip devyniasdešimt devyneri metai, o kai žemės sklypas išnuomojamas statiniams ar įrenginiams eksploatuoti arba statyti ir eksploatuoti – iki nuomininko teisės į statinius ar įrenginius pasibaigimo. Siūloma nuostata diskutuotina keliais aspektais.

Pirma, iš projekto nuostatų nėra aišku, ar valstybinės žemės nuomos terminas visais atvejais negalėtų būti ilgesnis kaip devyniasdešimt devyneri metai, ar priklausomai nuo nuomininko teisės į statinius ar įrenginius trukmės galėtų būti ir ilgesnis. Atsižvelgiant į tai, projekto nuostatos tikslintinos.

Antra, iš projekto nuostatų nėra aiški formuluotė, kad jei valstybinės žemės sklypas išnuomojamas statiniams ar įrenginiams eksploatuoti arba statyti ir eksploatuoti – nuomos sutarties terminas nustatomas iki nuomininko teisės į statinius ar įrenginius pasibaigimo, t. y. projekto nuostatos suponuoja, jog nuomininkui pardavus statinius ar įrenginius, nuomos sutartis turėtų būti nutraukiama. Tačiau atkreiptinas dėmesys, kad vadovaujantis siūlomomis projekto 1 straipsnio 2 dalies nuostatomis, nuomininkui pardavus statinius ar įrenginius, pirkėjas įgis teisę naudotis atitinkama žemės sklypo dalimi tokiomis pat sąlygomis kaip ir nekilnojamojo daikto pardavėjas. Atsižvelgiant į tai, siūlytina projekto nuostatas tikslinti.

Trečia, atkreiptinas dėmesys, kad žemės nuomos terminą siejant su nuomininko nuosavybės ar kitos naudojimo teisės į statinius ar įrenginius termino pasibaigimu, bet ne su statinių techniniais parametrais, galimai atsirastų prielaidos tęsti valstybinės žemės nuomą net ir sunykus statiniams, kurių pagrindu ji buvo sudaryta, o tai turėtų neigiamos įtakos efektyviam ir racionaliam žemės naudojimui.

Ketvirta, atkreiptinas dėmesys, kad įstatymo nuostatos, nenumatančios jokių pagrindų, kaip būtų nustatomas valstybinės žemės nuomos sutarties terminas, pažeistų Teisėkūros pagrindų įstatymo 3 straipsnyje įtvirtintą aiškumo principą.

3. Projekto 3 straipsnio 1 dalyje po žodžio ,,įstatymas“ įrašytini žodžiai ,,išskyrus šio straipsnio 2 dalį“.

4. Teikiamo įstatymo projektu siūloma reglamentuoti disponavimą valstybei nuosavybės teise priklausančiu turtu. Korupcijos prevencijos įstatymo 8 straipsnio 1 dalies 1 punkte nustatyta, kad teisės akto projekto rengėjas atlieka teisės akto projekto antikorupcinį vertinimą, jeigu rengiamame teisės akte numatoma reguliuoti visuomeninius santykius, susijusius su valstybės ar savivaldybių turto nuosavybės ar valdymo teisės perleidimu privatiems asmenims. Atkreipiame dėmesį, kad projekto aiškinamajame rašte nėra nurodoma, ar toks vertinimas buvo atliktas.

5. Teikiamu įstatymo projektu siūloma reglamentuoti valstybės turto nuomą. Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 7 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės turto savininko funkcijas įgyvendina Lietuvos Respublikos Seimas ir Vyriausybė. Be to, Vyriausybė pagal įstatymus yra atsakinga už valstybės biudžeto pajamų ir išlaidų planavimą. Atsižvelgus į tai, dėl teikiamo įstatymo projekto reikėtų prašyti Vyriausybės išvados.

Privatinės teisės skyriaus vedėja, pavaduojanti

Teisės departamento direktorių	Daina Petrauskaitė

J. Bakutis, tel. (8 5) 239 6891, el. p. justas.bakutis@lrs.lt

S. Švedas, tel. (8 5) 239 61 65, el. p. saulius.svedas@lrs.lt