PASIŪLYMAS

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS

BAUSMIŲ VYKDYMO KODEKSO

ĮSTATYMO PROJEKTO NR. XIVP-1521

2022-05-20

Vilnius

Eil. Nr.	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys

str.	str. d.	p.

1	33	4	1	Argumentai: Mokslo tyrimai rodo, kad ryšio su artimaisiais palaikymas nuteistajam laisvės atėmimo bausme yra vienas svarbiausių veiksnių, padedančių pasiruošti išėjimui į laisvę ir išbūti laisvės atėmimo bausmę bei skatinančių nuteistuosius susilaikyti nuo netinkamo elgesio. Ryšiai su artimaisiais yra susiję su geresne kalinių psichikos sveikata, didesne šeimos susivienijimo ir atkūrimo tikimybe. Dėl nedidelio pasimatymų skaičiaus nuteistieji turi rinktis, su kuriais savo artimaisiais pasimatyti, tai lemia jų bendravimo rato siaurėjimą ir apsunkina gyvenimą sugrįžus į laisvę. Remiantis Europos kalėjimų taisyklių1 Nuoroda internete: https://rm.coe.int/european-prison-rules-978-92-871-5982-3/16806ab9ae 24.4 punktu, kalinių pasimatymai turi būti organizuojami taip, kad leistų palaikyti ir plėtoti santykius su šeimos nariais kuo įprastesniu būdu. Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą (CPT) 2014 m. rekomendacijose2 Nuoroda internete: https://rm.coe.int/1680697367 Lietuvai nurodoma, o 2019 m.3 Nuoroda internete: https://rm.coe.int/168095212f – pakartojama, jog visi įkalintieji, įskaitant ir tuos, kuriems taikomas griežtas režimas, turi teisę į ne mažiau kaip vieną valandą lankymo laiko per savaitę. Rekomendacijose taip pat pažymima, kad visiems nuteistiesiems turi būti sudaromos sąlygos dalyvauti kontaktiniuose pasimatymuose, kiek įmanoma atviromis sąlygomis, išskyrus konkrečius atvejus, kai kyla pagrįstų abejonių dėl saugumo užtikrinimo galimybės. Pasiūlymas: Pakeisti 33 str. 4 d. 1 p. ir jį išdėstyti taip: „1) per mėnesį gauti du keturis pasimatymus, iš kurių vienas vyksta neprižiūrint laisvės atėmimo vietų įstaigos atstovui; “
2	33	5	1	Argumentai: Žr. pasiūlymo Nr. 1 argumentaciją. Pasiūlymas: Pakeisti 33 str. 5 d. 1 p. ir jį išdėstyti taip: „1) per du mėnesius mėnesį gauti vieną keturis pasimatymą pasimatymus, kuris kurie vyksta tik nuotoliniu arba nekontaktiniu būdu prižiūrint laisvės atėmimo vietų įstaigos atstovui;“
3	34	4	4	Argumentai: Pagal LR Teisingumo ministro 2020 m. sausio 21 d. įsakymą Nr. 1R-25, paprastajai grupei priskirtiems nuteistiesiems leidžiama įsigyti ir turėti pataisos įstaigoje tokių produktų, kaip daržovės, šaldytos daržovės, pieno produktai ir pan., todėl turėtų būti sudarytos sąlygos šiuos produktus tinkamai laikyti bei termiškai apdoroti. Pasiūlymu numatoma sudaryti galimybes nuteistiesiems, priklausantiems paprastajai grupei naudotis maisto ruošimo patalpomis. Pasiūlymas: 1. Papildyti 34 straipsnio 4 dalį nauju 4 punktu: „4) naudotis maisto ruošimo patalpomis.“
4	34	5	1	Argumentai: Žr. pasiūlymo Nr. 1 argumentaciją. Pasiūlymas: Pakeisti 34 str. 5 d. 1 p. ir jį išdėstyti taip: „1) per mėnesį gauti vieną keturis pasimatymą pasimatymus, kuris kurie vyksta tik nuotoliniu arba nekontaktiniu būdu prižiūrint laisvės atėmimo vietų įstaigos atstovui;“
5	37	5	2	Argumentai: Pasiūlymu keičiama sąlyga dėl režimo pakeitimo (iš pusiau atviro į atvirą) lengvojoje grupėje bausmę atliekantiems nuteistiesiems, kuriems gali būti taikomas lygtinis paleidimas iš bausmės atlikimo vietos. Siūloma leisti šiems nuteistiesiems pakeisti režimą anksčiau, negu numatyta įstatymo projekte ir taip sudaryti jiems geresnes sąlygas prisitaikyti prie būsimo gyvenimo laisvėje. Vieneri metai yra per trumpas pereinamasis laikotarpis, todėl pasiūlymu numatomas ilgesnis laikotarpis, kurio metu nuteistieji galėtų gyventi atvirojo režimo sąlygomis. Pasiūlymas: Pakeisti 37 straipsnio 5 dalies 2 punktą ir jį išdėstyti taip: „2) iki galimo lygtinio paleidimo iš bausmės atlikimo vietos taikymo pagal Kodekso 82 straipsnio 1 ir 2 dalis jiems liko ne daugiau kaip vieneri dveji metai;“
6	37	6	Argumentai: Pasiūlymu keičiama sąlyga dėl režimo keitimo (iš pusiau atviro į atvirą) lengvoje grupėje bausmę atliekantiems nuteistiesiems, kuriems negali būti taikomas lygtinis paleidimas iš bausmės atlikimo vietos. Pažymėtina, kad nuteistiesiems, kuriems netaikomas lygtinis paleidimas, būdingos ilgos laisvės atėmimo bausmės, todėl prisitaikyti prie gyvenimo laisvėje jiems itin sunku. Atsižvelgiant į tai, siūloma leisti nuteistiesiems pakeisti režimą anksčiau ir taip sudaryti jiems geresnes sąlygas prisitaikyti prie būsimo gyvenimo laisvėje. Vieneri metai yra per trumpas laikas šiam pereinamajam laikotarpiui, todėl pasiūlyme numatomas ilgesnis laikotarpis, kurio metu nuteistieji galėtų gyventi atvirojo režimo sąlygomis. Pasiūlymas: Pakeisti 37 straipsnio 6 dalį ir ją išdėstyti taip: „6. Pusiau atviro tipo bausmės atlikimo sąlygomis lengvojoje grupėje terminuoto laisvės atėmimo bausmę atliekantys ir šio straipsnio 5 dalies 3–7 punktuose nustatytas sąlygas atitinkantys nuteistieji, kuriems negali būti taikomas lygtinis paleidimas iš bausmės atlikimo vietos, atlikę tris ketvirtadalius bausmės, likus ne daugiau kaip vieneriems dvejiems metams iki bausmės pabaigos, perkeliami į atviro tipo bausmės atlikimo vietą.“
7	38	3	Argumentai: Laisvės atėmimo vietose esantys nuteistieji asmeninėms reikmėms gali disponuoti itin mažomis pinigų sumomis (pvz. drausmės grupei priklausantys nuteistieji pagal įstatymo projektą asmeninėms reikmėms gali išleisti trijų bazinių socialinių išmokų dydžio sumą, t. y. 126 EUR). Atkreiptinas dėmesys, kad dėl kylančios infliacijos auga kainos, todėl ir taip mažos sumos, skirtos nuteistųjų asmeninėms reikmėms, dar labiau nuvertėja. Pažymėtina, kad pataisos namuose dirbantieji nuteistieji turi daugiau poreikių negu nedirbantieji – pakaitiniams drabužiams, higienos priemonėms ir maistui, kurių pataisos įstaigos papildomai neišduoda, todėl dirbantiems nuteistiesiems siūloma padidinti pinigų sumą, kurią jie gali per mėnesį išleisti minėtoms asmeninėms reikmėms. Pasiūlymas: Pakeisti 38 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip: „3. Didžiausia pinigų suma, už kurią uždaro arba pusiau atviro tipo bausmės atlikimo vietose bausmę atliekantys nuteistieji gali per mėnesį nusipirkti asmeninių daiktų, yra: 1) šešių bazinių socialinių išmokų dydžio – lengvajai grupei priskirtiems nedirbantiems nuteistiesiems, septynių bazinių socialinių išmokų dydžio – lengvajai grupei priskirtiems dirbantiems nuteistiesiems; 2) keturių bazinių socialinių išmokų dydžio – paprastajai grupei priskirtiems nedirbantiems nuteistiesiems, penkių bazinių socialinių išmokų dydžio – paprastajai grupei priskirtiems dirbantiems nuteistiesiems; 3) trijų bazinių socialinių išmokų dydžio – drausmės grupei priskirtiems nedirbantiems nuteistiesiems, keturių bazinių socialinių išmokų dydžio – drausmės grupei priskirtiems dirbantiems nuteistiesiems.“
8	38	4	Argumentai: Atsižvelgiant į tai, kad nuteistieji asmeninėms reikmėms gali disponuoti itin mažomis pinigų sumomis (pvz. drausmės grupei priklausantys nuteistieji pagal įstatymo projektą asmeninėms reikmėms gali išleisti trijų bazinių socialinių išmokų dydžio sumą, t. y. 126 EUR), pasiūlymu siekiama pagerinti nuteistųjų gyvenimo kokybę, į didžiausią disponuojamą pinigų sumą neįtraukiant sveikatos priežiūrai skirtų išlaidų – gydytojo nuteistajam rekomenduotų prekių iš vaistinės, akinių ir (ar) kontaktinių lęšių. Siekiant užtikrinti, jog nuteistieji neprarastų kontakto su artimaisiais, esančiais laisvėje, siūloma į didžiausią disponuojamą sumą neįtraukti ir išankstinio mokėjimo kortelių, skirtų telefoniniams pokalbiams taksofonu. Pažymėtina, jog nenutrūkstamas bendravimas su artimaisiais laisvėje yra neatsiejamas nuo resocializacijos proceso. Pasiūlymas: Pakeisti 38 straipsnio 4 dalį ir ją išdėstyti taip: „4. Į šio straipsnio 3 dalyje nurodytą didžiausią pinigų sumą neįskaitomos pinigų, už kuriuos įsigyjama (prenumeruojama) spaudos leidinių, knygų, gydytojo rekomenduotų prekių iš vaistinės, akinių, kontaktinių lęšių, išankstinio mokėjimo kortelių, skirtų telefoniniams pokalbiams taksofonu ir elektros prietaisų, sumos. Šio straipsnio 3 dalies nuostatos netaikomos nėščioms moterims, krūtimi maitinančioms motinoms, nuteistoms motinoms, apgyvendintoms kartu su savo vaikais bausmės atlikimo vietos vaikų (kūdikių) namuose arba ne bausmės atlikimo vietoje esančiose patalpose, teisę dėl darbo, mokslo ar resocializacijos nelydimam išvykti iš bausmės atlikimo vietos turintiems nuteistiesiems, apgyvendintiems ne bausmės atlikimo vietoje esančiose patalpose.“
9	43	1	Argumentai: Bendravimas su artimaisiais yra svarbi resocializacijos proceso dalis, todėl jis turi būti užtikrinamas visais įmanomais būdais, atsižvelgiant į technologijų pažangą. Pasiūlymu siekiama įtvirtinti galimybę nuteistiesiems bendrauti vaizdo skambučiais. Pastarieji yra itin aktualūs nuteistiesiems, kurių artimieji neturi galimybės lankytis pataisos įstaigoje dėl finansinių ar logistinių (pernelyg tolima kelionė) priežasčių, taip pat tiems, kurių artimieji (tėvai, vaikai, sutuoktiniai) patys yra pataisos įstaigoje. Pažymėtina, jog kai kuriose laisvės atėmimo vietose tokia galimybė jau yra sudaroma. Pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad ši teisė būtų užtikrinama visose laisvės atėmimo įstaigose. Pasiūlymas: Pakeisti 43 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: „1. Nuteistieji turi teisę paskambinti telefonu ir vaizdo skambučiu, jeigu jie gali apmokėti telefoninio pokalbio išlaidas arba naudojasi ryšio paslauga kalbėti telefonu kito abonento sąskaita. Nuteistasis, kuriam nustatytas skambinimo dažnumas, paskambinęs telefonu gali kalbėtis iki dvidešimt minučių, o ilgiau tik tuo atveju, jei yra galimybės.“
10	55	2	6	Argumentai: LR Bausmių vykdymo kodekso 48 str. 1 d. numato, kad nuteistųjų kolektyvo tarybų tikslas – „padėti laisvės atėmimo vietų įstaigai organizuoti resocializaciją ir spręsti su nuteistųjų buitimi susijusius klausimus.“ Nuteistųjų kolektyvo tarybose nuteistieji ugdo organizacinius, komunikacijos, darbo grupėje, sprendimų priėmimo, raštvedybos įgūdžius, prisideda prie resocializacijos ir buities gerinimo klausimų pataisos įstaigoje, todėl tai yra labai prasminga nuteistųjų užimtumo forma, kuri turėtų būti įtraukta į LR BVK 55 str. 2 d. pateiktą prasmingo užimtumo veiklos formų sąrašą. Pasiūlymas: Papildyti 55 straipsnio 2 dalį nauju 6 punktu: 6) dalyvavimas nuteistųjų kolektyvo tarybų veikloje.“
11	56	5	Argumentai: Jeigu nuteistasis atitinka visas sąlygas, išvardintas keičiamame straipsnyje ir individualią veiklą vykdo vadovaudamasis Lietuvos Respublikos įstatymais ir kitais teisės aktais, nėra priežasčių, dėl kurių nuteistojo individuali veikla negalėtų būti prilyginama darbinei veiklai. Reglamentavimas, numatantis, kad „įgaliotas pareigūnas turi teisę nuteistojo vykdomą individualią veiklą prilyginti darbinei veiklai“ sudaro sąlygas piktnaudžiavimui, kai dėl subjektyvių priežasčių (konfliktų su pareigūnais, antipatijos ir pan.) nuteistajam, išpildančiam visas sąlygas, nesudaromos lygios galimybės įgyvendinti savo teisę (ir pareigą) į darbą. Pažymėtina, jog vykdant individualią veiklą, nuteistasis įgyja svarbių įgūdžių (apskaita, mokesčių mokėjimas, deklaravimas, bendravimas su institucijomis ir pan.), kurie ženkliai prisideda prie nuteistojo resocializacijos ir gebėjimų, reikalingų laisvėje, stiprinimo. Svarbu pabrėžti, kad šiuo metu yra susiklosčiusi situacija, kai įkalinimo įstaigos negali pasiūlyti darbinės veiklos visiems pageidaujantiems dirbti nuteistiesiems. Norintys dirbti, bet dėl darbo vietų trūkumo nedirbantys nuteistieji, ne dėl savo kaltės netenka su darbinės veiklos vykdymu susijusių galimybių, pvz. būti perkelti į lengvąją grupę ir naudotis šiai grupei suteikiamomis teisėmis (trumpalaikė išvyka į namus, perkėlimas į pusiaukelės namus ir t.t.). Siekiant užtikrinti realų LR BVK numatytų teisių nuteistiesiems įgyvendinimą, būtina plėsti nuteistųjų darbinės veiklos apibrėžimą. Pasiūlymas: 1. Pakeisti 56 straipsnio 5 dalį ir ją išdėstyti taip: „5. Laisvės atėmimo vietų įstaigos direktoriaus įgaliotas pareigūnas turi teisę nuteistojo vykdomą individualią veiklą prilyginti prilygina darbinei veiklai (darbui ne bausmės atlikimo vietoje), jeigu: 1) vykdomą individualią veiklą nuteistasis yra įregistravęs Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos nustatyta tvarka; 2) nuteistasis gali įrodyti, kad iš vykdomos individualios veiklos gauna pajamas, kurių paskutinių trijų mėnesių vidurkis yra ne mažesnis už laisvės atėmimo vietų įstaigos direktoriaus nustatyta tvarka apskaičiuotos piniginės išmokos, kuri mokama nuteistiesiems, užsiimantiems darbine veikla Kodekso 61 straipsnio 1 dalyje nustatytą laiką, minimalų mėnesinį dydį; 3) nuteistasis įsipareigoja, kad visos iš jo vykdomos individualios veiklos gautos pajamos bus pervedamos į laisvės atėmimo vietų įstaigos administruojamą nuteistojo asmeninę sąskaitą.“

Teikia

Seimo narė	Morgana Danielė