LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

BIUDŽETO ir FINANSŲ komitetas

PAPILDOMO KOMITETO

I Š V A D O S

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS KARO PRIEVOLĖS ĮSTATYMO NR. I-1593

40 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO (XIIP-2820)

2015 m. balandžio 8 d. Nr. 109-P-11

Vilnius

1. Komiteto posėdyje dalyvavo: Biudžeto ir finansų komiteto nariai: Bronius Bradauskas, Kęstutis Glaveckas, Petras Narkevičius, Kęstutis Bartkevičius, Andrius Palionis, Irena Degutienė, Andrius Kubilius, Povilas Gylys, Rita Tamašunienė, Raimundas Markauskas, Antanas Nesteckis, Vitalija Vonžutaitė. Biudžeto ir finansų komiteto biuras: biuro vedėja Alina Brazdilienė, patarėjai: Janina Alasevičienė, Dalia Mudėnienė, Gediminas Morkūnas, Jolanta Dzikaitė, padėjėjos Danguolė Zabulėnienė ir Jolanta Matiliauskienė.

2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

Str.	Str. d.	P.

Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2015-03-18	Vertindami projektą dėl jo atitikties Konstitucijai, įstatymams, Europos Sąjungos teisės aktams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas: 1. Projektu siūloma papildyti įstatymo 40 straipsnį nauja 1 dalimi, nustatančia, jog „Suteikiant būsto paskolą Lietuvos Respublikos piliečiams, atliekantiems karo prievolę ar galintiems būti pašauktais ją atlikti, nuolatinė privalomoji pradinė karo tarnyba negali būti vertinama kaip kredito rizikos veiksnys“. Be to, buvusią 1 dalį siūloma pakeisti nustatant, jog „Karo prievolę atliekantys Lietuvos Respublikos piliečiai įstatymų nustatyta tvarka atleidžiami nuo darbo, dirbantys pagal darbo sutartį ar valstybės tarnyboje, arba studijų aukštojoje mokykloje, garantuojant jiems darbo vietą, pareigas ar studijų vietą, taip pat atleidžiami nuo finansinių įsipareigojimų, susijusių su būsto paskolomis, bankui vykdymo, garantuojant jiems būsto paskolos, įskaitant ir palūkanų, mokėjimo atidėjimą nuolatinės privalomosios pradinės karo tarnybos metu.“ Teikiamo projekto turinys diskutuotinas. Pirma, manytina, jog teikiamas projektas turėtų būti įvertintas teisinio proporcingumo principo kontekste. Atkreiptinas dėmesys, jog siūloma kredito įstaigoms uždrausti pradinę karo tarnybą vertinti kaip kredito rizikos veiksnį. Šiame kontekste pastebėtina, jog toks draudimas pats savaime nepanaikins pradinės karo tarnybos kaip kredito rizikos veiksnio, nes pradinė karo tarnyba yra neabejotinas rizikos veiksnys bankinėje veikloje. Tuo atveju, jei suteikiant paskolą vienam konkrečiam asmeniui tam tikrą faktorių draudžiama vertinti, bet faktorius realiai egzistuoja, manytina, jog kredito įstaigos ras būdų, kaip susigrąžinti praradimus kitais būdais, pavyzdžiui, šiek tiek padidinant palūkanų normą visiems kitiems asmenims, kurie kreipiasi dėl paskolų suteikimo, ar pan. Antra, minėto teisinio proporcingumo principo kontekste svarstytina, ar valstybei tikrai būtina įsikišti į dvišalius teisinius santykius ir į civilinių sutarčių turinį ir esmę. Pažymėtina, jog kredito įstaigos turi paskolų mokėjimo atidėjimo mechanizmus, be to kredito įstaigoms visiškai neapsimokėtų prarasti mokius klientus dėl trumpalaikio negalėjimo mokėti paskolos įmokas. Svarstytina, ar projektu siekiami tikslai nebūtų pasiekti rinkos savireguliaciniais mechanizmais. Trečia, pastebėtina, jog įstatymu nustačius galimybę asmenims, atliekantiems nuolatinę privalomąją pradinę karo tarnybą, nemokėti ne tik paskolos įmokų, bet ir palūkanų, kredito įstaigos neabejotinai patirs tam tikrų nuostolių. Atsižvelgiant į tai, jog projekte nieko nekalbama apie tokių nuostolių kompensavimą, kyla klausimas, kokiu būdu ir kieno sąskaita tokie nuostoliai bus padengti. Ir šiuo atveju manytina, jog kredito įstaigos tokių nuostolių savo sąskaita nedengs ir ras būdų, kaip susigrąžinti praradimus kitais būdais ir kitų klientų sąskaita. Svarstytina, ar siūlomas teisinis reguliavimas yra teisiškai pagrįstas ir proporcingas siekiamiems tikslams. 2. Projekto tekste neišdėstyta jo 1 straipsnio 4 dalis, išdėstyta projekto lyginamojo varianto tekste. 3. Siūlytina projekto 1 straipsnio 3 ir 4 dalis sukeisti vietomis, atitinkamai pakoreguojant ir dabartinės 3 (siūlomos 4) dalies pakeitimų esmę, vietoj skaičiaus „1“ rašant skaičių „2“.	Nesvarstyti.	Komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad Seimo plenariniame posėdyje po pateikimo pritarta Karo prievolės įstatymo Nr. I-1593 5, 6, 8, 9, 15, 32, 37, 40, 41, 42 straipsnių pakeitimo ir papildymo 411 straipsniu įstatymo projektui Nr. XIIP-2892, į kurį iš esmės perkeltos įstatymo projekte Nr. XIIP-2820 siūlomos nuostatos, pasiūlyti pagrindiniam Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui įstatymo projektus XIIP-2820 ir XIIP-2892 sujungti.

3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

Str.	Str. d.	P.

Lietuvos bankų asociacija, 2015-03-31	Esamame geopolitiniame kontekste finansų sektoriui nekyla klausimų dėl esminio žingsnio - Lietuvos gynybinių pajėgumų stiprinimo ir vieno iš jo elementų – privalomosios karo tarnybos sugrąžinimo tikslingumo bei būtinumo lanksčiau ir palankiau reaguoti j bankų klientų, atliekančių karo prievolę, lūkesčius. Lietuvos bankų asociacijos nariai pritaria siekiamiems reguliavimo tikslams, tačiau yra įsitikinę, kad tai galima pasiekti klientams palankesniais būdais, todėl teikiame šias pastabas bei pasiūlymus: 1. Projekto siekis reguliuoti, kaip finansų įstaigos turėtų vertinti esančių ar galinčių tapti šauktiniais asmenų kredito riziką, yra ydingas, kadangi nurodoma apskritai nevertinti šios rizikos, nors toks vertinimas yra privalomas valdant bankų paskolų portfelio rizikas. Bankai vertina ne pati faktą, ar asmuo gali būti pašauktas į karinę tarnybą, o jo (ir jo bendragavėjo, jei kreditas suteikiamas keliems skolininkams) pajamų tvarumą, kurį lemia kur kas daugiau veiksnių, nei vienas paminėtas įstatymo projekte. Be to, toks bandymas reguliuoti vertinimą tik vienos gyventojų grupės atžvilgiu yra neteisingas visų lygybės prieš įstatymą principo kontekste, kuomet potencialūs šauktiniai taptų lyg ir labiau privilegijuotais kitų grupių atžvilgiu, pavyzdžiui, moterų, kurių pajamos gali potencialiai sumažėti joms išėjus į motinystės atostogas. 2. Projektu siūloma spręsti lik vieną iš socialinių aspektų, galinčių kilti asmenį pašaukus į privalomąją karinę tarnybą - tokio asmens prievolių vykdymą bankams. Nėra aišku, kodėl nesiūloma žiūrėti į problemą iš esmės ir nespręsti visų kitų prievolių vykdymo klausimų, įskaitant, komunalinių paslaugų įmonėms, valstybei, kitiems fiziniams ir juridiniams asmenims ir panašiai. Net ir paskelbus visišką prievolių vykdymo sustabdymą bankų atžvilgiu, šauktinio šeima gali susidurti su finansiniais sunkumais dėl kitų prievolių vykdymo neatidėjimo. Taigi, minėtu pasiūlymu nebus pasiektas norimas tikslas – tarnybos atlikimo laikotarpiu apsaugoti šauktinio šeimą nuo neigiamos šeimos pajamų sumažėjimo įtakos. 3. Projekte siūloma įtvirtinti, kad tarnybos laikotarpiu šauktiniai būtų visiškai atleidžiami ne tik nuo kredito įmokų mokėjimo, bet ir nuo palūkanų mokėjimo, ta pačia apimtimi neatleidžiant bankų nuo prievolių vykdymo savo kreditoriams (indėlininkams, obligacijų turėtojams ir pan.), kurtais gali būti tie patys šauktiniai. Atkreipiame dėmesį, kad ir Seimo kanceliarijos Teisės departamentas savo išvadoje pažymėjo, jog projekto rengėjai visiškai nenagrinėjo ir nenumatė projektu siūlomo teisinio reguliavimo neigiamų pasekmių bei neieškojo galimų priemonių tokioms pasekmėms išvengti. Neabejotinai toks reguliavimas ir įsikišimas į dvišalius teisinius santykius prieštarautų verslo principams. Atsižvelgiant į tai, siūlytume tokią 40 straipsnio 1 dalies formuluotę: „Karo prievolę atliekantys Lietuvos Respublikos piliečiai įstatymų nustatyta tvarka atleidžiami nuo darbo, dirbantys pagal darbo sutartį ar valstybes tarnyboje, arba studijų aukštojoje mokykloje, garantuojant jiems darbo vietą, pareigas ar studijų vietą, taip pat jų prašymų pagrindu atidedamas pagal būsto kreditavimo sutartį suteikto kredito dalies įmokų mokėjimas, nuolatinės privalomosios pradinės karo tarnybos metu Įsipareigojimas mokėti palūkanas išlieka, nebent šalys susitartų kitaip. Pasibaigus nuolatinės privalomosios pradinės karo tarnybos laikotarpiui bendru šalių sutarimu yra perskaičiuojamos atidėtos būsto kreditavimo sutarties kredito dalys ir sudaromas atnaujintas mokėjimo grafikas, “ Manome, kad tokia formuluotė būtų palankesnė ir patrauklesnė ekonomine prasme bei visiškai sureguliuotų sutartinius santykius, kuriuos bandoma keisti. Karo tarnybos metu būsto paskolos mokėtinos palūkanos galėtų būti padengiamos iš valstybės šauktiniams planuojamos mokėti išmokos. 4. Pabaigai, pastebime, kad projekte galimai ydingai vartojama sąvoka „būsto paskola“, taip sukeliant teisinį neaiškumą kokiems teisiniams santykiams taikomas minėtas reglamentavimas. Lietuvos Respublikos civilinis kodeksas (toliau - CK) išskiria dvi sutarčių rūšis: kreditavimo sutartis (CK 6.881; str., kurios viena iš šalių yra specialusis subjektas - bankas ar kita kredito įstaiga) ir paskolos sutartis (CK 6.870 str., kuri gali būti sudaroma ir tarp dviejų fizinių asmenų), taigi lieka neaišku, ar siekiama reguliuoti teisinius santykius susiklostančius tik išduodant paskolas, ar ir išduodant kreditus, todėl siūlytume vartoti „būsto kreditavimo sutarties“ sąvoką.	Pritarti.	Perkelti siūlomas nuostatas į projektą Nr. XIIP-2892.

4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai:

5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:

6. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai:

Atsižvelgiant į tai, kad Seimo plenariniame posėdyje po pateikimo pritarta Karo prievolės įstatymo Nr. I-1593 5, 6, 8, 9, 15, 32, 37, 40, 41, 42 straipsnių pakeitimo ir papildymo 411 straipsniu įstatymo projektui Nr. XIIP-2892, į kurį iš esmės perkeltos įstatymo projekte Nr. XIIP-2820 siūlomos nuostatos, pasiūlyti pagrindiniam Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui įstatymo projektus Nr. XIIP-2820 ir Nr. XIIP-2892 sujungti.

7. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.

8. Komiteto paskirti pranešėjai: Andrius Palionis, Povilas Gylys.

Komiteto pirmininkas	Bronius Bradauskas