aiškinamasis raštas

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS VIEŠOJO SEKTORIAUS DARBUOTOJŲ REGISTRO ĮSTATYMO, LIETUVOS RESPUBLIKOS VALSTYBĖS TARNYBOS ĮSTATYMO NR. VIII-1316 9, 34, 51, 55 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR 53, 54 STRAIPSNIŲ PRIPAŽINIMO NETEKUSIAIS GALIOS ĮSTATYMO, LIETUVOS RESPUBLIKOS VIDAUS TARNYBOS STATUTO 81 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO, LIETUVOS RESPUBLIKOS PROKURATŪROS ĮSTATYMO NR. I-599 20, 25, 27, 40 IR 60 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMO, LIETUVOS RESPUBLIKOS KORUPCIJOS PREVENCIJOS ĮSTATYMO NR. IX-904 1, 5, 9, 11 IR 14 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMO, LIETUVOS RESPUBLIKOS GYVENTOJŲ TURTO DEKLARAVIMO ĮSTATYMO NR. I-1338 2 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO, LIETUVOS RESPUBLIKOS DIPLOMATINĖS TARNYBOS ĮSTATYMO NR. VIII-1012 5, 29, 31, 33, 42, 69, 71 ir 72 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTŲ

1. Įstatymų projektų rengimą paskatinusios priežastys, parengtų projektų tikslai ir uždaviniai

Įstatymų projektų parengimo priežastys

Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo, Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 9, 34, 51, 55 straipsnių pakeitimo ir 53, 54 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo, Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo Nr. I-599 20, 25, 27, 40 ir 60 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statuto 81 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo Nr. IX-904 1, 5, 9, 11 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos gyventojų turto deklaravimo įstatymo Nr. I-1338 2 straipsnio pakeitimo įstatymo ir Lietuvos Respublikos diplomatinės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1012 5, 29, 31, 33, 42, 69, 71 ir 72 straipsnių pakeitimo įstatymo projektai (toliau – Projektai) parengti:

1) įgyvendinant Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017 m. kovo 13 d. nutarimu Nr. 167 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano patvirtinimo“ III prioriteto „Viešojo sektoriaus efektyvumo ir skaidrumo didinimas“ 3.1. krypties „Viešojo sektoriaus efektyvumo didinimas“ 3.1.4 darbo „Valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimas ir valstybės informacinių sistemų modernizavimas“ 2 punkto nuostatas, numatančias modernizuoti registrų ir valstybės informacines sistemas, atsisakant neefektyvių duomenų bazių ir užtikrinant valstybės informacinių išteklių funkcinį suderinamumą ir patogų naudojimą;

2) įgyvendinant Valstybės kontrolės 2017 m. vasario 13 d. valstybinio audito ataskaitos Nr. VA-P-10-1-1 „Žmogiškųjų išteklių valdymas viešojo administravimo institucijose“ 2 rekomendaciją „peržiūrėti jau nustatytas priemones ir jų pažangą, teisės aktų projektus ir užtikrinti, kad būtų sprendžiamos ataskaitoje nustatytos problemos“, 3 rekomendaciją „priskirti instituciją, kuri būtų atsakinga už visų viešajame administravime dalyvaujančių subjektų metodinį vadovavimą, priežiūrą, duomenų kaupimą ir nustatyti šiuose teisiniuose santykiuose dalyvaujančių subjektų koordinacinius tarpinstitucinius ryšius“, 4 rekomendaciją „inicijuoti sistemines ir skatinti valstybės ir savivaldybių įstaigas atlikti tokias funkcijų peržiūras, kurių rezultatais remiantis būtų priimami sprendimai, užtikrinantys efektyvų ir mažiau kainuojantį viešąjį valdymą“;

3) įgyvendinant Valstybės kontrolės 2017 m. balandžio 25 d. valstybinio audito ataskaitos Nr. VA-2017-P-10-9-11 „Ar valstybės ir savivaldybių dalyvavimas valdant viešąsias įstaigas užtikrina naudą visuomenei“ 3 rekomendaciją „paskirti vieną instituciją, formuojančią viešųjų įstaigų ir viešųjų paslaugų teikimo politiką“ bei 4 rekomendaciją „paskirti vieną instituciją, kuri kauptų informaciją apie valstybės ir savivaldybių viešąsias įstaigas, ją analizuotų ir vertintų šalies mastu“.

Projektų tikslai:

centralizuotai ir automatizuotai tvarkyti duomenis, kurių reikia valstybės valdymo reikmėms tenkinti:

viešojo sektoriaus įstaigų personalo valdymo sisteminiams sprendimams priimti, kontrolei ir prevencijai užtikrinti (pareigybių skaičiaus, jo pokyčio analizei, pajamų ir turto deklaravimui, korupcijos prevencijai atlikti);

valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų vadovams personalo valdymo sprendimams priimti;

valstybės ir savivaldybių biudžetams (darbo užmokesčiui) planuoti;

viešojo sektoriaus įstaigų personalo administravimo ir buhalterinės apskaitos tvarkymo funkcijoms centralizuotai atlikti;

viešojo administravimo monitoringui, teikti duomenis Lietuvos statistikos departamentui ir Eurostatui.

sudaryti teisines prielaidas viešojo sektoriaus įstaigų personalo administravimo ir buhalterinės apskaitos tvarkymo funkcijas centralizuotai atlikti naudojantis viena (bendra) informacine sistema (registru).

Projektų uždaviniai:

1) sukurti Viešojo sektoriaus darbuotojų registrą – konsoliduojant viešojo sektoriaus įstaigų personalo administravimo ir buhalterinės apskaitos tvarkymo funkcijoms atlikti naudojamus registrus ir informacines sistemas ir tokiu būdu optimizuojant personalo administravimo ir buhalterinių sistemų priežiūrai (diegimui) skirtas lėšas;

2) reorganizuoti Valstybės tarnautojų registrą ir Vidaus reikalų pareigūnų registrą;

3) Viešojo sektoriaus darbuotojų registre duomenis tvarkyti ne tik apie valstybės tarnautojus ir darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartį, bet ir apie:

valstybės politikus;

valstybės pareigūnus;

teisėjus;

prokurorus.

2. Įstatymų projektų iniciatoriai (institucija, asmenys ar piliečių įgalioti atstovai) ir rengėjai

Projektus parengė Vidaus reikalų ministerija.

3. Kaip šiuo metu yra reguliuojami įstatymų projektuose aptarti teisiniai santykiai

Valstybės tarnybos įstatymo 50 straipsnyje nustatyta, kad valstybės registre, kurį Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo, Asmens duomenų teisinės apsaugos įstatymo ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka steigia Vyriausybė (šiuo metu tai yra Valstybės tarnautojų registras) kaupiami duomenys apie valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų struktūras, laisvas ir užimtas valstybės tarnautojų pareigas ir darbuotojų, gaunančių darbo užmokestį iš valstybės, savivaldybių biudžetų ir valstybės pinigų fondų, pareigas; valstybės tarnautojus ir jų darbo užmokestį; asmenis, atleistus iš valstybės tarnautojo pareigų už šiurkštų tarnybinį nusižengimą; asmenis, kurie Valstybės tarnybos įstatymo numatytais atvejais pripažinti padariusiais šiurkštų tarnybinį nusižengimą, už kurį yra pagrindas skirti tarnybinę nuobaudą – atleidimą iš pareigų; valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų darbuotojus, gaunančius darbo užmokestį iš valstybės, savivaldybių biudžetų ir valstybės pinigų fondų, ir jų darbo užmokestį; Vyriausybės narius ir valstybės pareigūnus tiek, kiek reikalinga jų tarnybiniams pažymėjimams ar kitokioms elektroniniam pasirašymui skirtoms priemonėms pagaminti. Šiam valstybės registrui atitinkami duomenys neteikiami, jeigu jie priskirtini valstybės ar tarnybos paslapties kategorijai.

Vidaus tarnybos statuto 81 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Vidaus reikalų ministerijoje yra sudaromas Vidaus reikalų pareigūnų registras. Šio registro valdytoja yra Vidaus reikalų ministerija. Vidaus reikalų pareigūnų registro objektai yra vidaus reikalų ministro valdymo srities statutinės įstaigos, jų struktūriniai padaliniai, pareigūnų pareigybės (išskyrus įslaptintas pareigybes), pareigūnai (išskyrus įslaptintus pareigūnus). Vidaus reikalų pareigūnų registro tvarkytojus skiria Vyriausybė. Šio registro pagrindu išduodami vidaus reikalų ministro valdymo srities statutinių įstaigų pareigūnų tarnybiniai pažymėjimai, teikiama informacija vidaus tarnybos valdymo, analizės, vidaus reikalų ministro valdymo srities statutinių įstaigų statistinės personalo apskaitos, pareigybių komplektavimo ir poreikio nustatymo tikslais.

Prokuratūros įstatymo 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad prašymą tarnauti prokuroru pateikusio asmens duomenys, taip pat duomenys apie prokuroro priėmimą į tarnybą, priesaiką, paskyrimą į pareigas ir atleidimą iš tarnybos, nušalinimą nuo pareigų, skatinimą, tarnybines nuobaudas, sprendimus, kuriais prokuroras, atleistas iš tarnybos, pripažinus, kad jis padarė įstatymo pažeidimą, tarnybinį nusižengimą, prokuroro vardą žeminantį poelgį, kitą Prokurorų etikos kodekso pažeidimą, už kurį turėtų būti skirta tarnybinė nuobauda, tarnybinių asmens apsaugos priemonių išdavimą ir kiti duomenys kaupiami ir tvarkomi personalo informacinėje sistemoje ir Generalinėje prokuratūroje saugomoje asmens byloje generalinio prokuroro nustatyta tvarka.

Pagal Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 2 straipsnio 4 dalį valstybės tarnybos tvarkymo funkcijas atliekanti įstaiga iki kalendorinių metų vasario 1 dienos turi pateikti centriniam mokesčio administratoriui gyventojų, kalendoriniais metais, einančiais prieš kalendorinius metus, kuriais pateikiamas šis sąrašas, ėjusių valstybės tarnautojo pareigas, taip pat kandidatavusių į šias pareigas gyventojų vardinį sąrašą.

Duomenys apie valstybės politikus, valstybės pareigūnus, teisėjus, prokurorus, kitus viešojo sektoriaus darbuotojus tvarkomi atskirose įstaigų vidaus administravimo sistemose arba neautomatiniu būdu.

4. Kokios siūlomos naujos teisinio reguliavimo nuostatos ir kokių teigiamų rezultatų laukiama

Steigiamas Viešojo sektoriaus darbuotojų registras

Vadovaujantis Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 17 straipsnio 2 dalies 1 ir 3 punktais ir 18 straipsnio 1 dalimi, Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekte siūloma nustatyti, jog steigiamas atskiras valstybės registras – Viešojo sektoriaus darbuotojų registras. Šis registras būtų kuriamas reorganizuojant Valstybės tarnautojų registrą ir Vidaus reikalų pareigūnų registrą, šiuos sujungiant.

Nustatoma, jog Viešojo sektoriaus darbuotojų registras skirtas padėti valdyti:

1) valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų žmogiškuosius išteklius;

2) biudžetinių įstaigų, kurių savininkas yra valstybė, ir viešųjų įstaigų, kurių savininkas ar vienas iš dalininkų yra valstybė ar savivaldybė ir kurių buhalterinės apskaitos tvarkymo ir (arba) personalo administravimo funkcijos biudžetinių įstaigų ir viešųjų įstaigų veiklą reguliuojančių specialiųjų įstatymų nustatytais atvejais atliekamos centralizuotai, žmogiškuosius išteklius;

3) viešojo administravimo įgaliojimus turinčių valstybės ir savivaldybių įmonių, viešųjų įstaigų, kurių savininkas ar vienas iš dalininkų yra valstybė ar savivaldybė, žmogiškuosius išteklius.

Viešojo sektoriaus darbuotojų registro valdytoja būtų Vidaus reikalų ministerija. Šio registro objektai būtų:

valstybės politikai;

valstybės pareigūnai;

valstybės tarnautojai;

teisėjai;

prokurorai;

darbuotojai, dirbantys pagal darbo sutartis Viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekto 2 straipsnio 2 dalyje nurodytuose juridiniuose asmenyse;

asmenys, ėję valstybės pareigūno, valstybės tarnautojo ar prokuroro pareigas, kurie įstatymų nustatytais atvejais pripažinti padariusiais tarnybinį nusižengimą, pareigūno ar prokuroro vardą žeminantį poelgį, teisės aktų ar elgesio (etikos) normų pažeidimą, už kurį jiems turėtų būti skirta tarnybinė nuobauda;

Viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekto 2 straipsnio 2 dalies nurodytų juridinių asmenų administracijos struktūriniai padaliniai, šio straipsnio 1 dalies 1–6 punktuose nurodytų subjektų laisvos ir užimtos pareigybės.

Valstybės tarnybos įstatyme ir Prokuratūros įstatyme nustatyta, kad, valstybės tarnautojui ar prokurorui palikus tarnybą, tarnybinio nusižengimo tyrimas tęsiamas, o jei nustatoma, kad buvo padarytas tarnybinis nusižengimas, nurodoma ir tarnybinė nuobauda, kuri turėtų būti skirta valstybės tarnautojui ar prokurorui. Šiuo metu įstatymuose iš pareigų atleistiems valstybės pareigūnams tai nėra nustatyta, tačiau Viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekte numatyta formuluotė būtų taikoma ir valstybės pareigūnams, jei jų veiklą reglamentuojančiuose įstatymuose būtų nustatyta, kad tarnybinio nusižengimo tyrimas tęsiamas valstybės pareigūnui atsistatydinus ar atleidus jį iš pareigų.

Valstybės ar tarnybos paslapties kategorijai priskirtini duomenys Registre netvarkomi (pavyzdžiui, Valstybės saugumo departamento, Specialiųjų tyrimų tarnybos darbuotojų).

Viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekto 2 straipsnio 4 dalyje siūloma nustatyti, kad valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, kurių nepriklausomumas turi būti užtikrintas joms atliekant įstatymuose nustatytas funkcijas, Registro duomenys naudojami šioms institucijoms ir įstaigoms valdant savo žmogiškuosius išteklius – tokiu būdu siekiama apsaugoti tokių įstaigų nepriklausomumą.

Viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekte taip pat nustatomi Viešojo sektoriaus darbuotojų registro finansavimo, reorganizavimo, likvidavimo ir duomenų tvarkymo pagrindai, reglamentuojamas šio registro tvarkytojų skyrimas.

Be to, Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekte siūloma nustatyti, kad Viešojo sektoriaus darbuotojų registro duomenų pagrindu būtų sudaromi ir vidaus reikalų ministro nustatyta tvarka išduodami asmens atpažinimo elektroninėje erdvėje ir kvalifikuoto elektroninio parašo sertifikatai. Asmens atpažinimo elektroninėje erdvėje sertifikato asmens kodas būtų naudojamas tik siekiant identifikuoti asmenį elektroninėje erdvėje.

Pažymėtina, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. vasario 7 d. nutarimu Nr. 126 „Dėl buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijų atlikimo centralizuotai“ yra nustatytos biudžetinės įstaigos, kurių buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijas centralizuotai vykdo Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras. Viešojo sektoriaus darbuotojų registras taptų patogiu informacinių ir komunikacinių technologijų įrankiu centralizuotai tvarkyti viešojo sektoriaus įstaigų personalo administravimą ir buhalterinę apskaitą. Be to, centralizuotas duomenų tvarkymas Viešojo sektoriaus darbuotojų registre padėtų užtikrinti Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 11 straipsnio 2 dalies 2 punkte įtvirtintos pareigos, pagal kurią institucijos, kurdamos ir tvarkydamos valstybės informacinius išteklius, privalo siekti informaciją, įskaitant vidaus administravimo informaciją, apdoroti valstybės informacinėmis sistemomis, kitomis informacinėmis sistemomis ir registrais, vykdymą.

Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 18 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės registro steigimo teisiniai pagrindai gali būti nustatyti atskirame Lietuvos Respublikos įstatyme, kai šio registro veiklai reguliuoti reikia nustatyti specialų teisinį reglamentavimą arba priimti specialias teisės normas, susijusias su registro objekto registravimu, asmenų, teikiančių šiam registrui duomenis, informaciją, dokumentus ir (arba) jų kopijas (toliau – teikėjas), asmenų, gaunančių iš šio registro duomenis, registro informaciją, registrui pateiktus dokumentus ir (arba) jų kopijas (toliau – gavėjas), teisėmis ir pareigomis, registro duomenų, registro informacijos, registrui pateiktų dokumentų ir (arba) jų kopijų teikimo pakartotinai naudoti sąlygomis, registro duomenų, registro informacijos, registrui pateiktų dokumentų ir (arba) jų kopijų perdavimo susijusiems registrams ir valstybės informacinėms sistemoms tvarka ir (arba) apribojimais. Atsižvelgiant į tai, kad Registro veiklai reguliuoti nereikia nustatyti specialaus teisinio reglamentavimo, Viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekte atskirai Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 18 straipsnio 1 dalyje numatytos sąlygos nereguliuojamos, nes Registro veiklai pakanka bendro su registro valdymu susijusio reguliavimo, nustatyto Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme (pavyzdžiui, 26–28 str.).

Taip pat numatoma steigti Viešojo sektoriaus darbuotojų valdymo informacinę sistemą, kuri veiks Viešojo sektoriaus darbuotojų registro duomenų pagrindu ir bus kuriama Valstybės tarnybos valdymo informacinės sistemos (VATIS) pagrindu, išplečiant kokybiškai žmogiškuosius išteklius valdyti reikalingais funkcionalumais.

Vidaus tarnybos sistemos statutinių įstaigų personalo valdymas bus atliekamas naudojantis Viešojo sektoriaus darbuotojų registru.

Keičiamo Vidaus tarnybos statuto 81 straipsnio 2 dalyje nustatoma, kad Registro duomenys naudojami statutinių įstaigų personalui valdyti. Pareigūnų tarnybiniai pažymėjimai išduodami vadovaujantis Viešojo sektoriaus darbuotojų registro duomenimis.

Dėl Prokuratūros įstatymo keitimo

Keičiamo Prokuratūros įstatymo 27 straipsnyje keičiamas asmens duomenų tvarkymo teisinis reguliavimas, nustatant, kad Generalinė prokuratūra prašymus tarnauti prokuroru pateikusių asmenų ir prokurorų asmens duomenis tvarko 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL 2016 L 119, p. 1) ir Lietuvos Respublikos asmens duomenų teisinės apsaugos įstatymo nustatyta tvarka. Šie duomenys, taip pat sveikatos pažymėjimai, asmens tarnybinio vertinimo rezultatai, taip pat duomenys apie prokuroro paskyrimą į pareigas, priesaiką, atleidimą iš pareigų, perkėlimą, nušalinimą, tarnybines nuobaudas ir kiti duomenys tvarkomi Generalinėje prokuratūroje saugomoje asmens byloje pagal generalinio prokuroro patvirtintas asmens bylų sudarymo ir tvarkymo taisykles. Keičiamo Prokuratūros įstatymo 60 straipsnio 1 dalyje nustatoma, kad prokurorų pažymėjimai išduodami vadovaujantis Viešojo sektoriaus darbuotojų registro duomenimis.

Dėl Korupcijos prevencijos įstatymo keitimo

Keičiamo Korupcijos prevencijos įstatymo 11 straipsnio 2 dalyje nustatoma, kad Viešojo sektoriaus darbuotojų registrui pateikiama informacija apie Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo 5 straipsnio 1 dalies 1–5 ir 7 punktuose nurodytus asmenis (t. y. valstybės politikus, valstybės pareigūnus, valstybės tarnautojus, teisėjus, prokurorus) ir viešojo administravimo įgaliojimus turinčius Viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo 5 straipsnio 1 dalies 6 punkte nurodytus darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartį, kurie įsiteisėjusiu galutiniu teismo nuosprendžiu yra pripažinti padarę korupcinio pobūdžio nusikalstamas veikas, taip pat patraukti administracinėn, drausminėn ar tarnybinėn atsakomybėn arba pripažinti padarę darbo pareigų pažeidimą už nusižengimus (pažeidimus), susijusius su Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo nuostatų pažeidimu.

Kadangi valstybės ar savivaldybės įstaigos ir viešojo administravimo įgaliojimus turinčios kitos biudžetinės įstaigos, viešosios įstaigos, kurių savininkas ar vienas iš dalininkų yra valstybė ar savivaldybė, pagal Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projekto 4 straipsnio nuostatas būtų skiriamos Viešojo sektoriaus darbuotojų registro tvarkytojais, šioms įstaigoms keičiamo Korupcijos prevencijos įstatymo 11 straipsnio 3 dalyje nustatoma pareiga duomenis apie jų priimtus ar panaikintus sprendimus, kuriais konstatuota, jog padarytos korupcinio pobūdžio nusikalstamos veikos ar Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo nuostatų pažeidimai, įrašyti į Viešojo sektoriaus darbuotojų registrą.

Taigi Registre bus kaupiama visa su darbuotojais susijusi informacija, reikalinga priimant sprendimus įstaigose valdant žmogiškuosius išteklius (pavyzdžiui, Vidaus tarnybos statuto 7 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad karjeros valstybės tarnautojams, tarnaujantiems ir siekiantiems tarnauti statutinėse įstaigose, taikomos šio statuto 11 straipsnio 2 dalies 2 punkto ir 16 straipsnio 1 dalies 5 ir 7 punktų nuostatos. Muitinės departamento ir jam pavaldžių įstaigų karjeros valstybės tarnautojams, be to, taikomos ir šio statuto 9 straipsnio 2 dalies 1 punkto ir 16 straipsnio 1 dalies 2 punkto nuostatos, Kalėjimų departamento ir jam pavaldžių įstaigų karjeros valstybės tarnautojams – ir šio statuto 9 straipsnio 2 dalies 1 punkto, 16 straipsnio 1 dalies 2 punkto ir 3 dalies nuostatos. Muitinės departamento ir jam pavaldžių įstaigų darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, taikomos šio statuto 9 straipsnio 2 dalies 1 punkto, 11 straipsnio 2 dalies 2 punkto ir 16 straipsnio 1 dalies 2 ir 5 punktų nuostatos. Kalėjimų departamento ir jam pavaldžių įstaigų darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės įmonių prie pataisos įstaigų darbuotojams taikomos šio statuto 9 straipsnio 2 dalies 1 punkto, 11 straipsnio 2 dalies 2 punkto ir 16 straipsnio 1 dalies 2 ir 5 punktų ir 3 dalies nuostatos. Lietuvos Respublikos viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo 23 straipsnio 2–5 dalyse nustatyta, kad deklaruojantys asmenys, teisės aktų nustatyta tvarka pripažinti pažeidusiais šio įstatymo antrojo skirsnio reikalavimus, vienus metus nuo tokio sprendimo priėmimo dienos negali būti skatinami; deklaruojantys asmenys, teisės aktų nustatyta tvarka pripažinti pažeidusiais kitus, negu nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, šio įstatymo reikalavimus, vienus metus nuo tokio sprendimo priėmimo dienos negali būti skatinami, priimami, perkeliami, skiriami ar renkami į lygiavertes ar aukštesnes pareigas institucijoje ir įstaigoje arba įstaigų sistemoje, kurioje jie dirba; deklaruojantys asmenys, teisės aktų nustatyta tvarka pripažinti šiurkščiai pažeidusiais šio įstatymo reikalavimus, 3 metus nuo tokio sprendimo priėmimo dienos negali būti skatinami, priimami, perkeliami, skiriami ar renkami į lygiavertes ar aukštesnes pareigas institucijoje ir įstaigoje arba įstaigų sistemoje, kurioje jie dirba; asmenys, už šio įstatymo pažeidimą atleisti iš pareigų, 3 metus nuo atleidimo iš pareigų dienos negali būti priimami, skiriami ar renkami į pareigas valstybės tarnyboje).

Dėl Gyventojų turto deklaravimo įstatymo pakeitimo

Siūloma nustatyti, kad Vyriausybės įgaliota įstaiga turi pateikti centriniam mokesčio administratoriui gyventojų, paskutiniais praėjusiais kalendoriniais metais ėjusių Gyventojų turto deklaravimo įsistatymo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas pareigas, taip pat kandidatavusių, priimtų, išrinktų ar paskirtų į šias pareigas gyventojų, kurių duomenys yra tvarkomi Viešojo sektoriaus darbuotojų registre, vardinį sąrašą.

Kituose įstatymų projektuose vietoj Valstybės tarnautojų registro įrašomas Viešojo sektoriaus darbuotojų registras ir (arba) nuostatos suderinamos su 2020 m. sausio 1 d. įsigaliojusio Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo nuostatomis.

Ateityje Viešojo sektoriaus darbuotojų registro objektus galima būtų plėsti, įtraukiant ir kitus viešojo sektoriaus darbuotojus (pvz., viešojo administravimo įgaliojimus turinčias asociacijas, savivaldybių biudžetines įstaigas, švietimo, sveikatos, socialinės apsaugos sektorių darbuotojus ir kt.).

5. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo rezultatai (jeigu rengiant įstatymų projektus toks vertinimas turi būti atliktas ir jo rezultatai nepateikiami atskiru dokumentu), galimos neigiamos priimtų įstatymų pasekmės ir kokių priemonių reikėtų imtis, kad tokių pasekmių būtų išvengta

Priėmus Projektus, neigiamų pasekmių nenumatoma.

6. Kokią įtaką priimti įstatymai turės kriminogeninei situacijai, korupcijai

Projektai nesusiję su įtaka kriminogeninei situacijai. Pagal Korupcijos prevencijos įstatymo pakeitimus, Viešojo sektoriaus darbuotojų registrui ir Juridinių asmenų registrui bus teikiama informacija ne tik apie valstybės tarnautojų, bet ir kitų viešojo sektoriaus įstaigų darbuotojų (valstybės politikų, valstybės pareigūnų, teisėjų, prokurorų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis) padarytas korupcinio pobūdžio nusikalstamas veikas ir Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo nuostatų pažeidimus. Tokiu būdu bus efektyviau įgyvendinamos korupcijos prevencijos priemonės – informacijos pateikimas Viešojo sektoriaus darbuotojų registrui ir Juridinių asmenų registrui ir informacijos apie asmenį, siekiantį eiti arba einantį pareigas valstybės ar savivaldybės įstaigoje ar įmonėje, arba apie asmenį, kurį į pareigas Europos Sąjungos ar tarptautinėse institucijose teikia Lietuvos Respublika, pateikimas.

7. Kaip įstatymų įgyvendinimas atsilieps verslo sąlygoms ir jo plėtrai

Projektai nesusiję su įtaka verslo sąlygoms ir jo plėtrai.

8. Įstatymų inkorporavimas į teisinę sistemą, kokius teisės aktus būtina priimti, kokius galiojančius teisės aktus reikia pakeisti ar pripažinti netekusiais galios

Kartu su Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymo projektu teikiami šių įstatymų pakeitimo įstatymų projektai:

Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 9, 34, 51, 55 straipsnių pakeitimo ir 53, 54 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas;

Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statuto 81 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas;

Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo Nr. I-599 20, 25, 27, 40 ir 60 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas;

Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo Nr. IX-904 1, 5, 9, 11 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas;

Lietuvos Respublikos gyventojų turto deklaravimo įstatymo Nr. I-1338 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas;

Lietuvos Respublikos diplomatinės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1012 5, 29, 31, 33, 42, 69, 71 ir 72 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas.

9. Ar įstatymų projektai parengti laikantis Lietuvos Respublikos valstybinės kalbos, Teisėkūros pagrindų įstatymų reikalavimų, o įstatymų projektų sąvokos ir jas įvardijantys terminai įvertinti Terminų banko įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nustatyta tvarka

Projektai parengti laikantis nustatytų reikalavimų. Projektuose naujos sąvokos ir jas įvardijantys terminai nenustatomi.

10. Ar įstatymų projektai atitinka Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas ir Europos Sąjungos dokumentus

Projektų nuostatos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatoms ir Europos Sąjungos dokumentams neprieštarauja.

11. Jeigu įstatymams įgyvendinti reikia įgyvendinamųjų teisės aktų – kas ir kada juos turėtų priimti

Priėmus Projektus, iki 2022 m. spalio 31 d. bus būtina atsižvelgiant į Projektų nuostatas priimti, pakeisti ar pripažinti netekusiais galios šiuos Vyriausybės nutarimus:

Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimą „Dėl Valstybės tarnautojų registro ir Vidaus reikalų pareigūnų registro reorganizavimo ir Viešojo sektoriaus darbuotojų registro įsteigimo“ (naujas);

Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimą „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos gyventojų turto deklaravimo įstatymo Nr. I-1338 2 straipsnio pakeitimo įstatymą“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. lapkričio 28 d. nutarimą Nr. 1176 „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo įgyvendinimo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. gegužės 30 d. nutarimą Nr. 507 „Dėl Personalo administravimo funkcijų centralizuoto atlikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimą Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2016 m. gruodžio 28 d. nutarimą Nr. 1278 „Dėl Administracinių teisės pažeidimų registro reorganizavimo ir Administracinių nusižengimų registro nuostatų patvirtinimo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. lapkričio 18 d. nutarimą Nr. 1207 „Dėl žinybinio Visuomenės sveikatos priežiūros specialistų registro įsteigimo, jo nuostatų patvirtinimo ir veiklos pradžios nustatymo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2009 m. liepos 22 d. nutarimą Nr. 813 „Dėl Valstybės turto informacinės paieškos sistemos steigimo ir jos nuostatų patvirtinimo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. lapkričio 18 d. nutarimą Nr. 1426 „Dėl Vidaus reikalų pareigūnų registro įsteigimo ir Vidaus reikalų pareigūnų registro nuostatų patvirtinimo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 25 d. nutarimą Nr. 977 „Dėl Tarnybinių nuobaudų skyrimo valstybės tarnautojams tvarkos aprašo patvirtinimo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. rugpjūčio 10 d. nutarimą Nr. 1255 „Dėl Valstybės tarnautojų registro nuostatų patvirtinimo“;

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. rugsėjo 10 d. nutarimą Nr. 936 „Dėl Lietuvos narystės Europos Sąjungoje informacinės sistemos nuostatų ir Lietuvos narystės Europos Sąjungoje informacinės sistemos saugos nuostatų patvirtinimo“.

Šių Vyriausybės nutarimų projektus parengs Vidaus reikalų ministerija.

Priėmus Projektus, iki 2022 m. spalio 31 d. ministrai ir kiti viešojo administravimo subjektai turės priimti, pakeisti ar pripažinti netekusiais galios šiuos teisės aktus:

Vidaus reikalų ministro įsakymą „Dėl Viešojo sektoriaus darbuotojų valdymo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo“ (naujas);

Vidaus reikalų ministro 2019 m. sausio 15 d. įsakymą Nr. 1V-55 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statuto įgyvendinimo“;

Vidaus reikalų ministro 2018 m. gruodžio 31 d. įsakymą Nr. 1V-985 „Dėl Valstybės tarnautojų prašymų leisti dirbti kitą darbą pagal darbo sutartį nagrinėjimo, sprendimų priėmimo ir atšaukimo tvarkos aprašo patvirtinimo“;

Vidaus reikalų ministro 2017 m. gruodžio 22 d. įsakymą Nr. 1V-883 „Dėl kai kurių Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos valdomų registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“;

Vidaus reikalų ministro 2016 m. spalio 25 d. įsakymą Nr. 1V-760 „Dėl Viešojo administravimo subjektų sistemos stebėsenos (monitoringo) informacinės sistemos steigimo ir Viešojo administravimo subjektų sistemos stebėsenos (monitoringo) informacinės sistemos nuostatų ir duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“;

Vidaus reikalų ministro 2016 m. balandžio 29 d. įsakymą Nr. 1V-329 „Dėl Viešojo valdymo tobulinimo 2012–2020 metų programos įgyvendinimo 2016–2018 metų veiksmų plano patvirtinimo“;

Finansų ministro 2019 m. gegužės 6 d. įsakymą Nr. 1K-143 „Dėl finansų ministro 2006 m. liepos 20 d. įsakymo Nr. 1K-263 „Dėl Europos Sąjungos struktūrinių fondų ir Europos Sąjungos Sanglaudos fondo kompiuterinės informacinės valdymo ir priežiūros sistemos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“;

Finansų ministro 2014 m. gruodžio 30 d. įsakymą Nr. 1K-499 „Dėl 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos stebėsenos rodiklių skaičiavimo aprašo patvirtinimo“;

Užsienio reikalų ministro 2017 m. rugsėjo 11 d. įsakymą Nr. V-196 „Dėl Lietuvos Respublikos piliečių įsidarbinimo tarptautinėse ir Europos Sąjungos institucijose ar užsienio valstybių institucijose veiksmų plano patvirtinimo“;

Užsienio reikalų ministro 2015 m. liepos 2 d. įsakymą Nr. V-149 „Dėl Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerijos, Lietuvos Respublikos diplomatinių atstovybių, konsulinių įstaigų, atstovybių prie tarptautinių organizacijų ir specialiųjų misijų darbuotojų užsienio kalbų mokymo tvarkos aprašo patvirtinimo“;

Susisiekimo ministro 2017 m. lapkričio 24 d. įsakymą Nr. 3-555 „Dėl Lietuvos atvirų duomenų portalo nuostatų patvirtinimo“;

prireikus kitus teisės aktus.

12. Kiek valstybės, savivaldybių biudžetų ir kitų valstybės įsteigtų fondų lėšų prireiks įstatymams įgyvendinti, ar bus galima sutaupyti

Vadovaujantis Centrinės viešųjų pirkimų informacinės sistemos (https://cvpp.eviesiejipirkimai.lt) duomenimis, nuo 2017 m. viešojo sektoriaus įstaigos sudarė sutarčių personalo valdymui ir buhalterinėms sistemoms prižiūrėti / diegti, kurių bendra suma yra daugiau nei 1 mln. eurų. Vyriausybės sudaryta Strateginių projektų portfelio komisija 2018 m. liepos 24 d. patvirtino programos „Bendrųjų funkcijų konsolidavimas Nacionaliniame bendrųjų funkcijų centre“ II projektą „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų personalui administruoti sukūrimas ir tobulinimas“. Šiam projektui numatytos ES struktūrinės paramos lėšos – 5 mln. eurų. Laukiama programos nauda: iki 2022 m. gruodžio 31 d. sutaupyti ne mažiau kaip 40 proc. lėšų nuo valstybės biudžeto dalies, tenkančios valstybinio sektoriaus funkcijoms atlikti, palyginti su 2017 m.

Sukūrus Viešojo sektoriaus darbuotojų registrą ir jo pagrindu veikiančią Viešojo sektoriaus darbuotojų valdymo informacinę sistemą, jiems palaikyti / atnaujinti reikėtų apie 100 tūkst. eurų per metus. Viešojo sektoriaus darbuotojų registro ir jo pagrindu veikiančiai Viešojo sektoriaus darbuotojų valdymo informacinei sistemai kasmet palaikyti reikalingos lėšos planuojamos iš įstaigų personalo valdymui ir buhalterinėms sistemoms prižiūrėti / diegti sutaupytų lėšų.

13. Įstatymų projektų rengimo metu gauti specialistų vertinimai ir išvados

Projektų rengimo metu specialistų vertinimų ir išvadų negauta.

14. Reikšminiai žodžiai, kurių reikia šiems įstatymų projektams įtraukti į kompiuterinę paieškos sistemą, įskaitant Europos žodyno „Eurovoc“ terminus, temas bei sritis

Projektų reikšminiai žodžiai, kurių reikia Projektams įtraukti į kompiuterinę paieškos sistemą, įskaitant reikšminius žodžius pagal Europos žodyną Eurovoc: „viešasis sektorius“, „registras“, „valstybės politikas“, „teisėjas“, „prokuroras“, „valstybės pareigūnas“, „valstybės tarnautojas“, „tarnybinis pažymėjimas“.

15. Kiti, iniciatorių nuomone, reikalingi pagrindimai ir paaiškinimai

Siūloma Projektų įsigaliojimo data yra 2022 m. lapkričio 1 d. Projektų įsigaliojimo data siejama su šiomis aplinkybėmis:

ilgomis viešųjų pirkimų procedūromis. Tarptautinio viešojo pirkimo procedūros, laimėtojo paskelbimas ir finansavimo sutarties sudarymas užtruks apie vienus metus (2020 m.);

Registro ir Viešojo sektoriaus darbuotojų valdymo informacinės sistemos architektūros nustatymo, sistemų programavimo, testavimo, klaidų šalinimo ir sistemų diegimo gamybinėje aplinkoje darbai truks apie 18 mėnesių. (2021–2022 m.).

_______________