LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
IV (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO posėdžio NR. 196
STENOGRAMA
2018 m. birželio 28 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininko pavaduotojai
G. KIRKILAS ir I. ŠIAULIENĖ
PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDDF*). Gerbiami kolegos, pradedame vakarinį posėdį. (Gongas) Registracija. Registracija, kolegos.
Gerbiami kolegos, užsiregistravo 54 Seimo nariai.
15.00 val.
Pensijų kaupimo įstatymo Nr. IX-1691 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2246(2) (priėmimas)
Klausimas 2-1a – Pensijų kaupimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2246. Priėmimas. Kviečiu T. Tomiliną. Prašau.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Atsiprašau, siūlau pusės valandos pertrauką dėl šio įstatymo projekto.
PIRMININKAS. Pusės valandos pertrauka. Netriukšmaujame! (Balsai salėje) Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Gerai, balsuojame. Kas pritaria pasiūlymui daryti pusės valandos pertrauką dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-2246, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas pradėtas.
Už – 44, prieš – 13, susilaikė 4. Pertrauka.
Vėl T. Tomilinas? Prašau.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Ir dėl lydimųjų kartu.
PIRMININKAS. Ir dėl lydimųjų. Galime bendru sutarimu? Balsuojame. Ir dėl lydimųjų pusės valandos pertrauka. Tai yra įstatymų projektai nuo 2-1b iki 2-1f. Kas už? Kas palaiko pasiūlymą dėl pertraukos, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiami kolegos, balsavo 66 Seimo nariai: už – 44, prieš – 17, susilaikė 5. Pertrauka.
15.03 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo Nr. IX-1675 8 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1811(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 2-2 klausimas – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1811. Kviečiu pranešėją… Priėmimas. Pataisų nėra. Galime nekviesti. Ar yra norinčių kalbėti?
Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio, 8 straipsnio pakeitimo, yra pastabų? Galime bendru sutarimu? Galime. Dėl 2 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Galime.
Nėra norinčių kalbėti. Galime balsuoti? Balsuojame dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-1811. Kas palaiko šį įstatymą, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas pradėtas. Priėmimas, nes buvo taikoma skubos tvarka.
Šio įstatymo priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 73 Seimo nariai: už – 70, prieš – 1, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIIIP-1811) priimtas. (Gongas)
15.05 val.
Farmacijos įstatymo Nr. X-709 2, 8, 19, 33, 35, 351, 591, 681 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo aštuntuoju1 skirsniu įstatymo projektas Nr. XIIIP-1744(3) (priėmimo tęsinys)
Darbotvarkės 2-4a klausimas – Farmacijos įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1744. Priėmimas. Ar yra pataisų? Kolegė A. Kubilienė. Yra. Prašom ateiti į tribūną.
Dėl vedimo tvarkos – S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Taip. Kadangi čia reikia įsigilinti ir visi pavargę, tai pertraukos iki kito posėdžio prašau frakcijos vardu.
PIRMININKAS. Pertrauka jau buvo. (Balsai salėje) Balsuojame dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-1744, dėl kurio prašo pertraukos. Kas palaiko, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiami kolegos, balsavo 83 Seimo nariai: už pertrauką 27, prieš – 43, susilaikė 13. Pertrauka iki kito posėdžio. (Balsai salėje) Penktadalis. Tai yra penktadalis ar ne? (Balsai salėje) Yra.
Darbotvarkės 2-4b klausimas, projektas Nr. XIIIP-1745. Jis taip pat lydimasis.
Darbotvarkės 2-5 klausimas, projektas Nr. XIIIP… (Balsai salėje) Ne? Tai sakykite.
15.07 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. kovo 15 d. nutarimo Nr. XIII-1031 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo IV (pavasario) sesijos darbų programos“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIIP-2384 (pateikimas)
Darbotvarkės 2-10a klausimas – Seimo nutarimo dėl sesijos darbų programos pakeitimo projektas Nr. XIIIP-2384. Kas čia siūlo pakeitimą? J. Razma? Kviečiu.
Kolega J. Baublys. Prašom dėl vedimo tvarkos. Atsiprašau, Jurgi.
J. BAUBLYS (LSF). Aš tik norėjau paprašyti dėl projekto Nr. XIIIP-1811 mano balsą įrašyti į protokolą už. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėl projekto Nr. XIIIP-1811 balsas už. Prašom, J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, kitas darbotvarkės projektas yra Religinių bendrijų ir bendruomenių įstatymo nedidelė pataisa, kuri labai pavėluotai, po dešimties metų, įgyvendintų Konstitucinio Teismo nutarimą dėl reikalavimo valstybės pripažinimo siekiančioms bendrijoms. Tam, kad tą įstatymo projektą galėtume svarstyti, reikia papildyti sesijos darbų programą.
PIRMININKAS. Ačiū. Nėra norinčių paklausti. Ar yra norinčių kalbėti už, prieš? Galime pritarti bendru sutarimu po pateikimo? (Balsai salėje)
Balsuojame. Kas pritaria įstatymo projektui Nr. XIIIP-2384 po pateikimo, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas pradėtas.
Balsavo 84 Seimo nariai: už – 30, prieš – 38, susilaikė 16. Nepritarta. (Balsai salėje) Grąžinti arba atmesti. Grąžinti tobulinti arba atmesti. Balsuojame alternatyviai. Kas už tai, kad grąžintume tobulinti, balsuoja už, kas turi nuomonę atmesti, balsuoja prieš.
Gerbiami kolegos, už – 34, prieš – 45. Atmesta.
15.09 val.
Seimo rezoliucijos „Dėl Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerijos pavadinimo“ projektas Nr. XIIIP-2362 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Kitas darbotvarkės klausimas iš rezervinių – r-1 klausimas, atsiprašau, r-2. Seimo rezoliucijos „Dėl Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerijos pavadinimo“ projektas Nr. XIIIP-2362. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas.
Pranešėjas – K. Smirnovas. Ar yra? Ateina. Prašom, kolega, pateikti. Netriukšmaujame.
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, yra užregistruota Seimo narių grupės rezoliucija. Puikiai žinome, kad Seime yra pateiktas Kūno kultūros ir sporto įstatymo pakeitimo projektas. Jame numatyta, kad Švietimo ir mokslo ministerija yra atsakinga už sporto politikos formavimą, organizavimą, koordinavimą ir įgyvendinimą.
Priėmus šį įstatymą, Kūno kultūros ir sporto departamentas prie Lietuvos Vyriausybės būtų reorganizuojamas ir taptų Švietimo ir mokslo ministerijos padaliniu, vadinasi, sportas būtų nuleistas į žemesnį lygį. Sporto bendruomenė ir dalis Seimo narių mano, kad sportą reikia pakelti į aukštesnį lygį, taip įgyvendinant ir Vyriausybės programą, ir Švietimo ir mokslo ministeriją pavadinti Švietimo, mokslo ir sporto ministerija.
Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucija, Seimas steigia ir panaikina ministerijas Vyriausybės siūlymu. Tai reiškia, kad ministerijos pavadinimo keitimą turi pasiūlyti pati Lietuvos Respublikos Vyriausybė, taip pat kartu pateikti atitinkamas Vyriausybės įstatymo pataisas. Taigi, šia rezoliucija būtų siūloma Lietuvos Respublikos Vyriausybei iki 2018 m. spalio 1 d. inicijuoti Vyriausybės įstatymo pakeitimus, susijusius su Švietimo ir mokslo ministerijos pavadinimo pakeitimu. Tokiu būdu būtų laikomasi visų nustatytų procedūrų ir, gavus atitinkamą Vyriausybės siūlymą, būtų tęsiamas Kūno kultūros ir sporto įstatymo naujos redakcijos projekto svarstymas.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. E. Gentvilas – pirmasis. Nematau. V. Rinkevičius. Nematau. A. Kupčinskas. Prašom.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamas pranešėjau, iš tikrųjų norėjau paklausti, aš irgi pasirašiau dėl šios rezoliucijos, bet dabar, žiūrėdamas į būsimos ministerijos pavadinimą, manau, kad gal jis būtų šiek tiek ir per ilgas, nes Švietimo, mokslo ir sporto… Vis dėlto lietuvių kalboje yra kitas geras žodis, t. y. „prusinti“, o prusinti – tai reiškia šviesti, lavinti, penėti, šerti, išlavinti, apšviesti. Ar nebūtų solidžiau, jeigu visus tuos tris žodžius atitiktų prusinimo ministerija?
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Aš nemanau. Manau, kad yra Švietimo ir mokslo, ir, pridėjus sporto, būtų pats geriausias rezultatas.
PIRMININKAS. Kolega E. Pupinis. Prašom.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Iš tiesų tos nuostatos jau buvo svarstomos Sporto įstatyme, ir kam reikalinga ta rezoliucija? Čia vieni kitus norime paagituoti, ar nepakanka, kad įstatyme bus įteisinta? Aišku, daug įstatymų reikia keisti, bet jie bus įteisinti įstatyme. Tai kokia rezoliucijos prasmė? Ačiū.
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Tai yra Seimo nuomonė, kadangi įstatymas dabar yra svarstomas ir svarstymas yra sustabdytas, nes galimai prieštarauja Konstitucijai. Ir dėl ministerijos pavadinimo teisė yra teikti Vyriausybei. Ir tada, jeigu Vyriausybė pateiks savo Vyriausybės įstatymą, pagal procedūras bus viskas teisiška.
PIRMININKAS. Klausia J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Gerbiamas kolega, man atrodo, čia toks liko tik oro virpinimas. Mes turime rezoliuciją: bus noras – į ją atsilieps, nebus – neatsilieps. Mes turime kitą instrumentą – Seimo nutarimai yra privalomi Vyriausybei. Ar nemanote, kadangi buvome surinkę parašus ir dėl įstatymo… Jūs sakote, kad reikia Vyriausybės iniciatyvos, bet ar nutarimas nebūtų kur kas svariau, negu dabar siųsti rezoliuciją? Ne taip toli ta spalio 1 diena, sulauksime, bet aš manau, kad čia tiesiog oro virpinimas. Kaip jums atrodo?
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Tai yra mūsų nuomonė. Aišku, tai nėra įstatymas, bet tai yra tvirtas argumentas. Vyriausybė teikia tokį savo Vyriausybės įstatymą su ministerijos pavadinimu.
PIRMININKAS. Klausia G. Skaistė.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Mano tik klausimas, ar jūs jau apskritai nebeturite ką veikti, – sugalvoti tokį genius planą, dėl kurio reikėtų atleisti, įteikti lapelius visiems ministerijos darbuotojams dėl to, kad būtų įrašytas dar vienas papildomas žodis? Turbūt įstatymų projektų būtų du kartus iki ž ir dar kvadratu pakėlus. Kokia viso to prasmė ir kam to reikia? Ar tikrai daugiau nebeturite ką veikti?
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Ačiū už klausimą, tikrai turime ką veikti. Sportas yra labai svarbi sritis, apima ne vien tik sportininkus, aukštojo meistriškumo siekimą, tai ir sveikatingumas, ir fizinis aktyvumas, ir ekonomika susijusi. Tai ne vien tik pavadinimų keitimas ir atleidimų lapelis, tai yra Vyriausybės požiūris ir valstybės požiūris į tą sritį.
PIRMININKAS. Klausia A. Navickas. Prašom, kolega. Dar ne, dar ne. Prašom.
A. NAVICKAS (TS-LKDF). Kažkada jau padarėme klaidą, kai atskyrėme Švietimo ir Kultūros ministerijas ir kultūra liko tik kultūros vadyba. Švietimo ministerija… nustota suprasti, kad švietimas yra kultūros dalis. Užuot atitaisę šią klaidą, mes dabar dar toliname iš viso švietimą kaip tokį, aš čia nenuvertindamas sporto sakau, mes siejame su sportu, galime dar ką nors įrašyti. O švietimo ir kultūros sąsajas mes apskritai atidedame į šalį. Bet galbūt suprantama, kad gyvename Lietuvoje, kur net ir kultūros kanalas, kaip sako Nacionalinio radijo direktorė, nelabai yra suprantamas.
Aš vis dėlto norėjau paklausti, ar jums neatrodo, kad būtent šio pavadinimo pakeitimas, o jis reikalaus daug pinigų, yra žingsnis truputį į šoną, gal geriau būtų sujungti Švietimo ir Kultūros ministerijas?
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Nemanau, kad į šoną. Tai yra protingas ir teisingas ėjimas, nes manau, kad sportas yra tikrai svarbi sritis ir į ją turi būti valstybiškai žiūrima.
PIRMININKAS. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamas kolega, nesiginčiju, kad sportas yra svarbus dalykas, bet mano klausimas būtų labai konkretus: kiek šis biznis kainuos mokesčių mokėtojams? Ar jūs skaičiavote?
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Į šį klausimą tiesiai negaliu atsakyti, bet lentelių pakeitimas ne tiek daug ir kainuos. Darbuotojai ar taip, ar taip dirba, ruošia įstatymus ir dokumentus paruoš pakeitimui.
PIRMININKAS. Klausia A. Anušauskas. Prašom.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų viskas kainuoja, visi tie pokyčiai yra pakankamai brangūs, tačiau mano klausimas paprastas. Jūs valdančiojoje daugumoje. Kas jums trukdo prieiti prie premjero, paklausti, ar jis sutinka, ir išspręsti šį klausimą be visų šitų rezoliucijų? Man visiškai vienodai, kaip jūs vadinsite ministerijas, nes nuo to jų darbo turinys vis tiek nepasikeis. Bet tokius klausimus jūs galite visiškai laisvai savo daugumoje išspręsti nevirpindami čia oro iš Seimo tribūnos.
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Jūs visiškai teisus, premjero čia parašas taip pat yra po ta rezoliucija. Mes viską kaip ir sutarę. Gal tada mažiau užduokime klausimų ir balsuojame.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš tikiuosi, kad jūs racionalus žmogus ir turite pateikimo logiką. Pamatę, kad vienos srities nėra pavadinime, jūs teikiate pasiūlymą. Bet dabar Socialinių reikalų ir darbo ministerija taip pat dar atsakinga už neįgaliuosius, pavadinime nėra, šeimos pavadinime nėra, vaiko teisės ir vaiko politika – ten nėra, jaunimo politika – irgi atsakinga, ten nėra. Tada reikėtų keisti ir šitos ministerijos pavadinimą įtraukiant visas neabejotinai labai svarbias sritis. Aš nemanau, kad šeimos ar vaiko klausimai yra mažiau aktualūs negu sportas.
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Tikrai jūs esate teisus. Ir šeima, ir jaunimas, visi yra svarbūs, bet tai yra apsisprendimas. Sportas apima ir šeimą, ir jaunimą, ir visus kitus.
PIRMININKAS. Klausia V. Juozapaitis. Prašom, kolega.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamas kolega, per kokį kanalą jūs žiūrite futbolo varžybas? Aš manau, kad per Kultūros taip pat. Galbūt būtų tikslinga prie Kultūros ministerijos sportą pridėti ir turėtume Kultūros ir sporto ministeriją ir kartu galbūt jūs daugiau pasidomėtumėte, kas vyksta kultūros lauke. Kita vertus, kodėl tik sporto, švietimo ir mokslo, o kurgi muzika? Mieli ponai, kur muzika, kuri vienija šeimas, partijas, žmones? Juk be muzikos mes nė vieno žingsnio negyvename. Tai jeigu jau jūsų fantazija pramušė dugną, tai gal jau eikime iki pat pabaigos visatos ir sudėkime viską, ką žinome. Valio! Ačiū. Atsakymas nebūtinas. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. V. Kamblevičius. Prašom, kolega.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamas kolega, man asmeniškai yra labai malonu, kad mano idėjos ir kalbos, ką aš kalbėjau maždaug prieš pusantro mėnesio, kad iš tikrųjų, jei mes norėtume pakelti mūsų sportininkų prestižą, turi būti įkurta Švietimo, mokslo ir sporto ministerija. Aš nuoširdžiai esu dėkingas už drąsą, kadangi jaučiu tam tikrą pasipriešinimą, bet mano idėjas tuo momentu palaikė olimpiniai čempionai V. Alekna… (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Išsijungė, tuoj įjungsime. Atsiprašome. Išsijungė automatiškai. Prašom, Vytautai, pabaigti kalbą.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Aš dar kartą esu dėkingas jums už drąsą, kad jūs keliate šį klausimą, ir linkiu jums sėkmės.
PIRMININKAS. Ačiū. Čia palinkėjimas.
K. SMIRNOVAS (LVŽSF). Ačiū jums už palinkėjimą.
PIRMININKAS. Pereiname prie diskusijos. Diskutuoti užsirašė J. Olekas. Kviečiame į tribūną. Prašom. Ačiū pranešėjui. J. Olekas. Diskusija.
J. OLEKAS (LSDPF). Gerbiami kolegos, aš noriu kreiptis turbūt į Seimo vicepirmininkę, nes Pirmininko neturime, arba bent jau į posėdžio pirmininką, į valdybos narius. Dirbame iki 20 valandos nakties, turime nenumatytus posėdžius diena iš dienos ir turime tarpininkauti, kad valdančiosios pusės žmonės kalbėtųsi su Ministru Pirmininku. Gerbiamas Ministre Pirmininke, skanios kavos ir pasitarkite su kolegomis, jeigu yra tokia valia keisti pavadinimus, tai keičiame. Ar mes iš tikrųjų darome tuos biurokratinius žingsnius, priimame pusvalandį rezoliuciją, kad jūs vėl mums grąžintumėte? Manau, tikrai parodykime kokią nors gerą valią, o ne rašinėdami popierėlius, gaišdami laiką taip mes tęstume tą, sakyčiau, gana sudėtingą mūsų sesijos pabaigą. Aš kviečiu teikėjams atsiimti šią rezoliuciją, sėsti išgerti kavos kartu su Ministru Pirmininku ir pabaigti juokinti svietą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kaip suprantu, Ministras Pirmininkas taip pat pasirašė. Kolegos, mes dabar turime spręsti pagal Seimo statuto 184 straipsnį. Ar priimame rezoliuciją be pataisų? (Balsai salėje) Balsuojame. Motyvai. Ar yra motyvų? Už – J. Džiugelis.
J. DŽIUGELIS (LVŽSF). Ačiū, pirmininke.
PIRMININKAS. Prašom.
J. DŽIUGELIS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, aš suprantu, kad šito klausimo pranešėjas labai stiprių argumentų neturėjo, tai yra faktas, tačiau aš kviečiu jus atkreipti dėmesį į tai, kad paskutiniais metais sportas Lietuvoje tikrai klesti, pradedant nuo stiprių sportininkų pasiekimų ir baigiant parolimpiečių pasiekimais. Todėl manau, kad apskritai pakeitus šios ministerijos pavadinimą sportas dar garsiau galėtų skambėti Lietuvoje, taip būtų kviečiamas jaunimas sportuoti, taip labai aiškiai deklaruojant, kuri ministerija yra atsakinga už sportą, kas iš tiesų didžiajai visuomenės daliai, deja, ne visada yra aišku. Todėl siūlyčiau pritarti šiai rezoliucijai ir sportą paminėti tokiu svarbiu žingsniu. Aš – už.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – J. Razma. Nematau. Prieš – R. Morkūnaitė-Mikulėnienė. Prašom, kolege.
R. MORKŪNAITĖ-MIKULĖNIENĖ (TS-LKDF). Mieli kolegos, su visa pagarba sportui ir sportuojantiems žmonėms iš tikrųjų negaliu pritarti tokiai iniciatyvai. Visų pirma man keistai skamba, sportas ir mokslas kažkaip, nežinau, ar čia labai dera. Nemanau, kad įdėjus į pavadinimą sporto lygis Lietuvoje pakiltų. Turbūt naivu taip galvoti ir turbūt pasiekimai tiek sportininkų profesionalų, tiek mėgėjų priklauso nuo visiškai kitokių dalykų. Man tiesiog atrodo komiškas toks sujungimas. Galbūt galima būtų tada, nežinau, įsteigti tokią vieną visų reikalų ir sporto ministeriją, kuri tikrai išryškintų sporto klausimą mūsų valstybėje.
PIRMININKAS. Ačiū. Už – E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiami kolegos, klausimas buvo keliamas gana seniai sporto bendruomenės, netgi buvo keliamas klausimas apie sporto ministerijos kūrimą. Aišku, tai kur kas brangiau kainuotų. Galbūt gerai pasvarsčiusi be jokių rezoliucijų galėtų Vyriausybė paieškoti galimybių, per kiek laiko pereiti, nes tai nėra paprastas dalykas, tūkstantį įstatymų projektų reikia persvarstyti.
Mes jau svarstėme komitete šį galimą sprendimą. Čia turbūt daugiau turėtų būti Vyriausybės apsisprendimas, o ne mūsų Seimo toks politinis lengvas apsisprendimas. Iš esmės galima pritarti, bet gerai suskaičiuokite, kiek tai kainuos, ir tada su skaičiais ateikite ir prašykite be rezoliucijų, kad toks sprendimas būtų. Jūs gi esate dauguma. Iš tikrųjų tos rezoliucijos betikslės, kaip čia buvo pasakyta, oro virpinimas.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tikrai humoro jausmo nestokoja mūsų kolegos. Čia gerbiamas Ministras Pirmininkas parašė sau rezoliuciją, laišką sau pasirašydamas projektą. Tokį žanrą dabar mes čia nagrinėjame. Bet, kita vertus, akivaizdu, šitos rezoliucijos nauda yra ta, kad bus išdalinti visiems lapeliai. Abėcėlės mums neužteks čia pakeisti įstaigų pavadinimų, nes šitos ministerijos pavadinimas yra begalėje dokumentų. Galėsime pagerinti statistiką – dar viena nauda.
O jeigu rimtai, jeigu mes kalbame apie valstybės prioritetus, kas nors skaito mūsų institucijas ir mato, kad sportas mums svarbu, o šeimos net paminėjimo niekur nėra, kai kitur yra šeimos ministerijos, kai mes neturime, jaunimo niekur nėra apskritai politikos klausimo, kiti klausimai mums yra nesvarbūs. Mums svarbus sportas kaip valstybės prioritetas atskiru savo pavadinimu.
Ką mes čia, kokį svietą norime pajuokinti? Žmonės žiūri į mus ir mato mūsų struktūrą. Ar mes jau nustojome vienas kitą gerbti? Dabar visomis funkcijomis, kurias turi ministerijos, praplėsime jų pavadinimus? Ką mes čia darome? Ar paskutinės sesijos dienos mus jau visiškai išvedė iš rikiuotės ir nieko negalime normaliai priimti?
Aišku, kitas dalykas, švietimo klausimas kaip prioritetas dabar bus skandinamas krepšinio varžybose. Šitie klausimai mums nesvarbu.
PIRMININKAS. Už – S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Pirmiausia norėčiau atsakyti tiems, kurie skaičiuoja pinigus, kiek kainuos pavadinimo pakeitimas. Vaiko išlaikymas irgi kainuoja, bet mes jo neatsisakome. Jeigu mes dabar sportą, kuris vienija Lietuvos žmones, džiugina savo pergalėmis, išbrauksime iš Lietuvos žemėlapio… Mes kaip tik norime jį pakelti į aukštesnį lygį. Čia yra vienas iš tų būdų, kai prie ministerijos atsiranda ir sporto pavadinimas, ir atitinkami specialistai, ir netgi viceministro lygiu.
Gerbiamieji, noriu priminti, kad sportas, be kita ko, generuoja apie 300 mln. Tai yra nemaži pinigai. Ir mes turime palaikyti tiek aukštą meistriškumą, tiek ugdyti jaunimą. Su sportu yra daug kas susiję – ir kultūros, ir jaunimo samprata, ir kultūra netgi. Ten, pasirodo, ir artistai gauna darbo, ir visa kita, tad neištrinkime sporto vardo iš Lietuvos žemėlapio, nes Sporto akademijos jau nebeturime, universiteto, bent jau čia būkime gailestingi ir sutikime su pasiūlymu.
PIRMININKAS. Prieš – A. Sysas. Prašau, kolega.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiami kolegos, aš manau, kad sporto reikalus reikėtų kelti normaliu būdu. Gerbiami sportininkai, jūs treninginių kelnių per galvą nesivelkate, normaliai apsimaunate, kaip turėtų būti. Šiuo atveju ne veltui tauta, kai stebi mūsų posėdžius ir klausia, ką mes čia darome, vadina visą šitą reikalą durnių laivu, nes, užuot padarę normalų sprendimą, Ministras Pirmininkas ir dar vienas ministras, kurie yra Vyriausybės nariai, užuot teikę Vyriausybės įstatymo pakeitimą, jeigu tikrai reikia, rašo sau rezoliuciją. Tada Seimas, užuot normaliai dirbęs ir sprendęs reikalingus dalykus, diskutuoja visą valandą, sėdi po pamokų savaitgaliais, kad išspręstų tokius dalykus. Cirką mes čia darome ir tas durnių laivas toliau plaukia. Todėl tikrai ne rezoliucijas reikia priimti, jeigu sportą mes norime pakelti į reikiamą lygį, o priimti nutarimus arba sprendimus, o čia yra tik oro virpinimas.
PIRMININKAS. Už – E. Jovaiša. Prašau, profesoriau.
E. JOVAIŠA (LVŽSF). Garbusis Seime, norėčiau keletą žodžių pasakyti apie tai, kam reikalinga šita rezoliucija. Šita rezoliucija yra visiškai nereikalinga premjerui S. Skverneliui. Šita rezoliucija nėra reikalinga ministrui ir ministrei. Šita rezoliucija yra reikalinga Lietuvos visuomenei, ir jos atsiradimo aplinkybes taip pat reikėtų įsisąmoninti, dėl ko jinai yra. Ogi dėl to, kad dabar mes negalime priimti Sporto įstatymo, nes galimai konfliktuojame su Konstitucija dėl to, kad nėra dar tokio pavadinimo. Todėl yra labai normalus noras sporto visuomenei, Lietuvos visuomenei pasakyti labai aiškų žodį, ir tą sako tas pats premjeras S. Skvernelis, rašydamas: taip, sportininkai, žinokite, kad rudenį mes tai padarysime. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – R. Žemaitaitis. Prašom, kolega.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Tai išties, kolegos, nei prieš, nei už, bet kai mes taip greitai, skubotai pradedame keisti pavadinimus arba siūlome keisti pavadinimus, vieną ar kitą junginį sujungiame, aš manau, kad tai nėra logiška. Aš tiesiog fix idėją sakau, mes čia su kolega juokavome, jeigu ministerijos pavadinimą sudarys 10 ar 15 žodžių, tikrai nerimtai atrodys ta ministerija. Dabar yra ten Y, Z karta, gal pavadinkime ministeriją Y.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, balsuojame dėl sprendimo priimti šią rezoliuciją be pataisų. Kas palaiko tokį sprendimą, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas pradėtas. Gerbiami kolegos, prašau balsuoti.
Šios rezoliucijos priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 109 Seimo nariai: už – 82, prieš – 9, susilaikė 18. Rezoliucija (projektas Nr. XIIIP-2362) priimta. (Gongas)
15.34 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. kovo 15 d. nutarimo Nr. XIII-1031 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo IV (pavasario) sesijos darbų programos“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIIP-2356 (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės r-3a ir r-3b klausimai. Iš pradžių r-3a – pavasario sesijos darbų programos pakeitimas. Kviečiu R. Karbauskį. (Balsai salėje) Nereikia. Diskusija. Taip, čia tęsinys. Svarstymo tęsinys. A. Salamakinas į tribūną. (Balsai salėje) Dėl vedimo tvarkos – J. Olekas. Prašau.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Frakcijos vardu prašytume pertraukos iki kito posėdžio dėl šio klausimo.
PIRMININKAS. Balsuojame. Kas prašo pertraukos dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-2356, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiami kolegos, balsavo 102 Seimo nariai: už – 47, prieš – 47, susilaikė 8. Pertrauka iki kito posėdžio.
15.36 val.
Pensijų kaupimo įstatymo Nr. IX-1691 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2246(2) (priėmimo tęsinys)
Grįžtame po pusvalandžio pertraukos prie klausimo 2a – Pensijų kaupimo įstatymo projekto Nr. XIIIP-2246(2). Priėmimas. Kviečiu T. Tomiliną į tribūną. Po pusvalandžio pertraukos grįžtame prie šio klausimo. T. Tomilinas. Taikoma skubos tvarka. Priėmimas.
Pastraipsniui. 3 straipsnis. (Balsai salėje) 1 straipsnis. Nėra. 2 straipsnis. Nėra. 3 straipsnis… Kolegos, galime priimti? Galime.
Dėl 3 straipsnio yra Seimo kanceliarijos pastabų. Komiteto nuomonė – pritarti. Galime pritarti? Galime.
5 straipsnis. 5 punktas, atsiprašau. Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabos, kurioms komitetas pritarė. Taip. Ačiū. Seimas pritaria bendru sutarimu? Ačiū. Kitas straipsnis… Dar dėl to paties. 6 straipsnis – Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabos. Galime pritarti? Komitetas pritarė. Kolegos, galime pritarti? Pritariame. Ačiū.
9 straipsnis – taip pat Teisės departamento pastabos. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Visą trečią su pastabom galime priimti? Ačiū, priimta.
II skyrius, 4 straipsnis, 5 punktas – taip pat Seimo Teisės departamento pastabos. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
6 straipsnio visam ketvirtam ir penktam galime pritarti? Ačiū, pritarta.
6 straipsnis. Dėl 5 punkto yra Seimo Teisės departamento pastabų, komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Dėl ketvirto – taip pat Seimo Teisės departamento pastabos. Komiteto nuomonė – pritarti iš dalies. Prašom, pirmininke. Gerbiamas kolega, pranešėjau.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Komitetas siūlo pritarti iš dalies ir pasiūlė 6 straipsnio 4 dalies redakciją.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti komiteto redakcijai? Galime. Pritariame? Ačiū.
Visam šeštajam skirsniui galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Dėl 7 straipsnio 8 punkto yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabų. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū.
8 straipsnio 1 punktas – Seimo Teisės departamento pastabos, kurioms komitetas pritarė iš dalies. Prašom, kolega.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Čia analogiškai, komitetas pritarė iš dalies ir kartu su ministerija suformulavo 8 straipsnio 1 dalies redakciją.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti komiteto nuomonei pritarti iš dalies? Ačiū, pritarta.
2 punktas – taip pat Teisės departamento pastabos, kurioms komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
9 straipsnio 2 punktas – Seimo Teisės departamento pastabos, komitetas pritarė. Galime pritarti? Galime. Priimame visą straipsnį bendru sutarimu. Ačiū.
Dėl 10 straipsnio 4 punkto yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabų. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Dėl 5 straipsnio taip pat yra Teisės departamento pastabų, komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta. Ir visam 10 straipsniui galime pritarti? Ačiū. Pritarta.
Dėl 11 straipsnio 3 punkto Teisės departamento pastabų. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Dėl 5 straipsnio Teisės departamento pastabų. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Iš dalies pritaria.
PIRMININKAS. Iš dalies pritaria.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Su savo formuluote.
PIRMININKAS. Komitetas iš dalies pritaria su savo formuluote. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Visam 11 straipsniui galime pritarti? Ačiū, pritariame.
12 straipsnis. Seimo Teisės departamento pastabos. Komitetas pritarė iš dalies, taip?
T. TOMILINAS (LVŽSF). Iš dalies. Taip, atsiprašau.
PIRMININKAS. Naują redakciją siūlo, taip? Galime pritarti komiteto nuomonei pritarti iš dalies? Ačiū, pritarta.
Visam 12 straipsniui galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Trečiasis skirsnis. Trečiajam skirsniui galime pritarti? Nėra pastabų. Galime.
Ketvirtasis skirsnis, 24 straipsnis. Teisės departamento pastabos. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta. Visam IV skyriui galime pritarti? Ačiū.
V skyrius. Dėl V skyriaus pastabų nėra.
VI skyrius. Yra Seimo Teisės departamento pastaba dėl 38 straipsnio 5 punkto. Komitetas pritaria. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Tada visam VI skyriui galime pritarti? Pritarta.
Kolegos, dabar galime priimti 1 straipsnį, kurį sudaro visi 40? Galime pritarti? Galime.
Dabar einame prie priedo. Seimo narys A. Sysas siūlo. Reikia 29 balsų. Prašom. Pristato A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Pirmiausia kreipiuosi ne į Seimo narius, o į Seimo narius, kurie yra pensijų II pakopos dalyviai. Aš labai noriu atkreipti jūsų dėmesį, nes tai yra įmokos, kurias mokėsite į pensijų II pakopą. Šioje lentelėje yra nuoroda, kad dalyvaujantys pensijų kaupime moka tam tikrą sumą nuo savo draudžiamų pajamų, bet neparašyta, nuo kokių. Ir bet kokiu atveju jis iš valstybės gaus 18 eurų pirmais metais. Aš labai norėčiau, kad jeigu tai yra privatus pensinis draudimas, tai pirmiausia pats pilietis turėtų aktyviai dalyvauti ir mokėti įmokas. Nes pagal šią lentelę individualiai dirbantys ar kitas pajamas gaunantys gali mokėti 50 centų, 10 centų, 1 eurą. O valstybė, visi mokesčių mokėtojai jį rems iš biudžeto. Todėl jeigu jau mes tvarkome sistemą ir tikrai norime, kad individuali pensija būtų didesnė, tai tada turi būti ir įmoka, ir turi būti riba, nuo kurios mokama. Kitokiu atveju tai yra vėl kaupimo žaidimas, bet ne kaupimas.
Man labai keisti argumentai, kuriuos surašė komitetas. Apie tai net nebuvo kalbos. Aš manau, taip nereikėtų daryti. Aš kreipiuosi į komiteto pirmininkę, nes argumentai buvo išdėstyti visiškai kitokie ir mes kalbėjome būtent apie tas galimybes sukčiauti ir nemokėti, o ne apie tai, kad kas nors gali mokėti iš dviejų darboviečių. Siūlau, jeigu mes tikrai rūpinamės kaupimu ir būsima pensija, įvesti ribojimus, nuo kurių mokamos įmokos, o ne imituokim draudimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, šiai pataisai… Minutėlę, po to. Pirma pažiūrėsime, ar yra 29 balsai. Kolegos, kas palaiko A. Syso pataisą, balsuoja už, kad svarstytume. Kas palaiko, balsuoja už.
Gerbiami kolegos, balsavo 50 Seimo narių; už – 34, prieš – 5, susilaikė 11. Yra 29 balsai. Komiteto nuomonė. T. Tomilinas.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Gerbiamas posėdžio pirmininke, kolegos, gerbiamas A. Sysas iš tikrųjų teisus. Mes šiandien kalbėjome komitete, kad yra ta problema, kad iš esmės grindų principas privačiam kaupimui nebūtų taikomas. Bet mes taip pat sutarėme, kad tą problemą spręsime šiek tiek vėliau, kai turėsime daugiau laiko, nes, kaip čia teisingai pastebėta formuluojant komiteto nuomonę, iš tikrųjų reikėtų numatyti tas pačias išimtis. Gerai, kad mes priimame mokestinius įstatymus prieš pusę metų iki jų įsigaliojimo. Tai yra normali praktika, kai mes turėsime laiko tokius svarbius klausimus dar kartą peržiūrėti, turėsime daugiau laiko rudenį.
Labai ačiū, Algirdai, už dėmesio atkreipimą į šitą, bet komitetas siūlo šiandien nepritarti.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamas kolega. Balsuojame. Kas pritaria A. Syso pataisai, balsuoja už (čia yra priedas), kas turi kitą nuomonę arba palaiko komitetą, balsuoja prieš arba susilaiko. Už A. Sysą – už, už komiteto nuomonę – prieš arba susilaikome. (Balsai salėje) Na, sutrumpintai pavadinau taip.
Balsavo 86 Seimo nariai: už – 18, prieš – 34, susilaikė 34. Nepritarta.
Kolegos, ar galime dabar pritarti visam priedui? Ačiū.
Replika po balsavimo – A. Sysas. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš labai norėčiau paprašyti: ne už A. Sysą čia balsuojate, o bus normalus kaupimas ar nebus. Aš labai norėčiau, kad mes girdėtume, apie ką kalbame pataisose. Čia nėra jokia mano ambicija, aš jau nedalyvauju pensijų kaupime. Bet jeigu mes tikrai norime padaryti kaupimą, tai aš ir siūlau, kad jis nebūtų imitacinis ir daugelis iš jūsų, kurie dalyvaujate, nebūtumėte atpirkimo ožiais. Bet jeigu norite būti ožiais, na, tai ką aš padarysiu. Ačiū.
PIRMININKAS. Kolegos, einame toliau. 2 straipsnis, 2 punktas. Seimo Teisės departamento pastabos. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Ačiū, pritarta. Ir visam 2 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
3 straipsnis. Pataisų nėra. Galime pritarti? Ačiū, pritarta.
Dėl viso – už ir prieš. Už – T. Tomilinas.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Iš čia?
PIRMININKAS. Galite iš čia, jeigu kortelė yra. Nėra? Tai nesvarbu.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, kviečiu pritarti Pensijų kaupimo įstatymo projektui ir bandysiu išvardinti pagrindines priežastis.
Reformą kritikuoja pensijų fondai, Laisvosios rinkos institutas, bet kartu ją kritikuoja ir jų politiniai oponentai, jeigu taip galima pavadinti, kairieji politikai, kurie sako, atstovauja mažiausiai uždirbantiems. Tai gal reforma vis dėlto taikli?
Aš tik primenu, kad mes savo rinkimų programoje žadėjome du dalykus: sujungti darbdavio ir darbuotojo įmokas, taip pat žadėjome išlaisvinti valstybinį socialinį draudimą nuo prievolės finansuoti privačius pensijų kaupimo fondus. Vykdydami tą pažadą mes negalėjome nekeisti kitų mokestinių įstatymų, nes viskas, kas susiję su mokesčiais ir pensijų kaupimu, tiesiogiai tarpusavyje susiję.
Tarifo 2 % mažinimas, kuris S. Jakeliūno dėka iš esmės vyksta gyventojų pajamų mokesčio sąskaita, o ne Socialinio draudimo fondo sąskaita, yra geras ir pozityvus Seimo laimėjimas, bet tas tarifo mažinimas neišvengiamas, nes jūs, kolegos, visų pirma aš žiūriu į dešinę pusę, jūs, kolegos, sukūrėte tą, kaip kas čia mėgsta vadinti, abrakadabrą – tokį žodį dažnai vartoja dešinė pusė, kai pensininkai, dabartiniai ir greit tapsiantys, žmonės finansuoja mus – jauną kartą savo sąskaita. Tai tas yra nutraukta – pensijų privatizavimas, pensijų sistemos privatizavimas nutrauktas, bet mes negalėjome neatsižvelgti į milijono žmonių lūkesčius, ir tie tarifai turėjo būti sumažinti. Taigi raginu balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – A. Armonaitė. Prašau, kolege.
A. ARMONAITĖ (LSF). Dėkoju. Aš planuoju vis dėlto nepalaikyti šitos reformos nepaisant to, kad šiek tiek pačioje pradžioje iš finansų ministro, iš kai kurių kitų politikų nuskambėjo tarsi ir geros intencijos, kad žmonės vis dėlto savarankiškai galvotų apie senatvę ir jai kauptų. Tai tezei aš pritariu, bet man atrodo, kad šitas įstatymo projektas nepasieks tų tikslų. Iš tikrųjų neaišku, kaip šiandien dirbantiems žmonėms, tiems, kurie dirba nuo ryto iki vakaro, kaip šita reforma pasitarnaus? Ar vis dėlto jie nebus pasmerkti nedidelėms pajamoms ir skurdui tada, kai išeis į pensiją?
Tai yra jau dešimtas pensijų kaupimo tarifas per 15 metų, ir man atrodo, kad stabilumo tai visai sistemai neprideda. Pačioje pradžioje, apie 2000 metus, kai Lietuvoje tik buvo pradėtas privatus kaupimas ir ta sistema, čia veikė 14 pensijų kaupimo bendrovių. Kitaip tariant, žmonės galėjo pasirinkti net iš 14 bendrovių. Per tas įvairias politines turbulencijas, kurios tęsiasi iki šiol, jų liko penkios, kiek jų liks ateityje, apskritai neaišku.
Dėl anuiteto mokėjimo. Aš ne kartą šitoje Seimo salėje sakiau, jog kelia abejonių tai, kad tik „Sodrai“ paliekamas anuitetas ir nėra galimybės žmogui pasirinkti, kas vis dėlto turėtų jam tai mokėti. Šiandien, girdėjau, ir Konkurencijos taryba abejoja dėl tokio sprendimo. Vis dėlto išties atrodo, kad tų galimybių pasirinkti eliminavimas yra labai prastas dalykas.
Automatinis įtraukimas į kaupimą – tarsi vėl noras, kad žmonės sukauptų, tačiau neaišku, kaip bus parenkamos bendrovės, nėra jokių tvarkų ir neaišku, kokie…
PIRMININKĖ. Laikas, kolege!
A. ARMONAITĖ (LSF). …kriterijai bus taikomi. Tuoj pat baigiu. Taigi dėl tų visų argumentų, kuriuos išvardinau, aš nepalaikysiu šito įstatymo projekto.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega S. Jakeliūnas. Prašau. Už.
S. JAKELIŪNAS (LVŽSF). Dėkui, gerbiamas pirmininke. Čia pagaliau vyksta tai, kas turėjo įvykti 2002 metais, bet neįvyko, kas turėjo įvykti 2012 metais, bet neįvyko. Tai yra II pakopos pavertimas pensijų sistema ir privačia pensijų sistema. Šitie žingsniai čia yra esminiai. Investavimo etape yra žmogaus apsaugos sustiprinimas, nes gyvenimo ciklo investavimo principas yra įvedamas. Yra padaromas esminis atribojimas nuo „Sodros“ ir, tikiuosi, visiems laikams, nes „Sodra“ buvo iš dalies privatizuota. Stengiamasi privatizuoti sveikatos draudimą, kitas įmokų rūšis. Šitie dalykai, aš įsivaizduoju, nebebus Lietuvoje svarstomi. Numatytas papildomas kaupimas žmonėms, kurie turi ir gali kaupti. Iš tikrųjų reikia dar daugiau, negu čia 6 % kaupimas yra numatytas kaip minimalus.
Tie visi dalykai yra sudėti į kompleksinį paketą, šitas įstatymas yra vienas iš jo pagrindinių. Taip, klausimų yra. Rudenį mes dar svarstysime apie anuitetų rūšis, bet esminis sprendimas, kad anuiteto teikėjas yra vienas, ir pageidautina, kad tai būtų valstybės ir reguliuojamas, ir valdomas institucinis anuiteto teikėjas, 30–40 % užtikrinantis ir didesnes išmokas žmonėms, nes tikslas yra didesnės pensijos. Ne kaupimas, ne vienkartinės išmokos, ne dovanojimas tų pinigų kažkam kitam, o didesnė pensija senatvėje.
Šitais sprendimais tiek „Sodros“ pensija, tiek iš sukauptų lėšų įsigyta anuiteto pagrindu gauta pensija bus didesnė, ir tai yra esminiai tikslai šito įstatymo, už kurį siūlau balsuoti. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, mes čia praėjusį kartą labai išgyvenome dėl to, kad išvengtume žodžio „automatinis“. Šiandien mes mūsų komitete oraliniu būdu, taip, kaip buvo suformuluota, nubalsavome už Teisės departamento pataisą, kuri skamba taip: „Dalyvio lėšomis mokamoms pensijų įmokoms taikoma privalomų socialinio draudimo įmokų skaičiavimo tvarka“, o tai reiškia, kad tai yra papildomas mokestis iš esmės. Kas moka iš valdančiųjų skaičiuoti, tai 1 % mes sumažiname „Sodros“ įmokas ir pridedame 3,5 %, suma išeina 2,5 %. Vadinasi, mes padidiname socialinio draudimo naštą darbo jėgai, ką jūs čia kalbėjote. Maža to, jūs padarėte tokią sistemą, kad dabar darbdavį padarote įkaitu, nes jis negalės iš manęs išskaičiuoti pinigų man nesutikus, nes taip yra mūsų visa teisinė bazė sustatyta ir Konstitucinio Teismo išaiškinimai, bet „Sodra“ iš jo reikalaus tą dalyką padaryti. Ir ko jis turės klausyti? Jis eis mėginti aiškintis teismuose ir visi pradės eiti.
Iš tos visos reformos išėjo taip, kad jūs nieko nepakeitėte, nes du plius du plius du yra tie patys šeši, kaip ir keturi plius du, tik sujaukėte visiškai ir padarėte tą sistemą tokią nepatrauklią ir tokią neaiškią, kad jūsų prognozuojamas prieaugis, kurį jūs planuojate ateityje, bus pusantro karto didesnis negu „Sodros“, įsiklausykite, pusantro karto. Tai yra mistika, absoliuti mistika! Agituoti už tokią sistemą galėtų tik tas, kas visiškai nesusigaudo socialiniame draudime, nes tai yra visiška mistika. Tai jūs sugriovėte ir tą sistemą, kuri dabar yra, pataikaudami pensijų fondams, ieškodami elegantiško išėjimo.
PIRMININKAS. Laikas!
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš tikrai šitaip tvarkant dalyvauti niekaip nenoriu. Jūs patys pagalvokite, ką jūs sukūrėte?
PIRMININKAS. Laikas!
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Jūs padidinote, privalomus mokesčius padarėte, o sistemą padarėte visiškai neperspektyvią.
PIRMININKAS. Laikas, kolega! Už – M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, mes tikrai sužinojome labai svarbų dalyką, ką tik T. Tomilinas pasakė, jog „Sodrą“ ir pensijų sistemą netikėtai išgelbėjo S. Jakeliūnas. Tai čia iš tikrųjų yra svarbi žinia ir aš tikrai labai noriu padėkoti gerbiamam S. Jakeliūnui, kuris išgelbėjo tikrai jau, kaip sako, ir pensijų sistemą, ir „Sodrą“, išgelbėjo, matyt, nuo S. Skvernelio ir V. Šapokos. Tiesa, kiek girdėjau, mažiau yra dėkingi medikai ir mokytojai, kuriems dėl to atlyginimas nedidės, bet čia girdėjome ir naują žinią, tai S. Skvernelio išrastą naują dėsnį ir naują teoriją, kad jeigu didini atlyginimus, tai tada daugiau patenka į valstybės biudžetą ir galima dar labiau didinti atlyginimus. Tai aš linkiu tada padidinti medikams atlyginimus penkis kartus, taip, kad valstybės pajamos dar daugiau padidėtų.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – G. Skaistė.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Visa šita reforma iš principo kalba apie tai, kad labai nori Vyriausybė sumažinti mokesčius arba pseudosumažinti mokesčius, bet nenori to daryti savo sąskaita. Ir iš principo tai, ką anksčiau žmogus pervesdavo – 2 % į „Sodrą“ ir „Sodra“ pervesdavo į privačius pensijų fondus, dabar žmogus sumažintą įmoką pats perveda į pensijų fondus. Tai iš principo aš nematau jokio skirtumo ir jokio atlyginimų augimo iš šito pakeitimo.
Kalbant apie atsakomybę, Vyriausybės atsakomybę, kurią jinai turėtų prisiimti už socialinę apsaugą, už žmonių pensijas, šiuo atveju tiesiog permetama atsakomybė ant paties dirbančiojo pečių, kad jis pats apsispręstų, ar jis senatvėje norės gauti pensiją, ar ne, nevertinant žmonių jauno amžiaus ir jų apsisprendimo. Šiuo atveju Vyriausybė atrodo itin liberali tokiais savo sprendimais ir visai ne jokia centro kairė.
Kalbant apie automatinį įtraukimą, ką jau kalbėjo anksčiau kiti kolegos, tai iš principo bent jau man su teksto suvokimu viskas gerai ir aš galvoju, kad žodis „automatiškai“, kurį čia taip preciziškai išbraukia iš viso įstatymo, nelabai kuo skiriasi, pavyzdžiui, nuo tokių sakinių kaip „nepareiškę noro atsisakyti dalyvauti pensijų kaupime asmenys yra dalyviai ir kaupia pensijų įmokas“ arba nuo tokių žodžių „kaip privalomų įmokų taisyklės“, arba kad „nesudaręs sutarties asmuo taps dalyviu tos pensijų bendrovės, kuri bus parinkta jam automatiškai“. Automatinis įtraukimas lieka, jisai niekur nedingsta, jisai, tiesą sakant, su Lietuvos Respublikos Konstitucija dar ir kaip labai prasilenkia. Tai aš, tiesą sakant, nelabai suprantu prasmės šitų jūsų jaukimų, nes rezultatas iš esmės yra tas pats.
Kalbant apie pasekmes po daugelio metų, tikrai didelė tikimybė, kad žmonės, kurie šiandien gauna mažus atlyginimus, atsisakys papildomo kaupimo, tai iš principo kas jų laukia ateityje, tai yra 20 % pakeitimo norma. Dauguma žmonių, kurie mažai uždirba, atsisakys papildomo kaupimo, o tiems, kurie turi didesnį atlyginimą, galbūt gyvenimas ir pagerės.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Pirma tokia replika, kad šią reformą kritikuoja ne tik Laisvosios rinkos institutas ar kairieji, kaip sakė kolega, bet ir patys žalieji ir valstiečiai, nes tiek pataisų, kiek buvo pateikta svarstyti ir priimti, ko gero, daugiau yra žaliųjų negu visų kitų sudėjus. Vadinasi, ne viskas gerai. Jeigu paskutinę dieną 18 pastabų ir taisymų iš Teisės departamento, tai turbūt irgi ne pliusas šitam įstatymui.
Dabar aš trumpai pasakysiu, kodėl balsuosiu prieš, nes tai atsisuks ir asmeniškai prieš jus, kurie balsuosite už, ir apskritai prieš žmones, kurie dalyvauja. Tai yra automatinis įtraukimas. Daug kalbame apie tai, kad „Sodra“ šitame biznyje daugiau nedalyvaus, bet paliekama visos pareigos „Sodrai“ aptarnauti privatų verslą, būtent vieną, pensinį kaupimą. Nepritarta saugikliams, kad kaupimas nebūtų imituojamas. O dabar be saugiklių tai bus vėl – dalis žmonių imituos kaupimą, bet nekaups.
Trečia. Man labai keista, kai ir anoje kadencijoje, ir dabar Seimo nariai, kurie yra pensijų kaupimo dalyviai, pasisako prieš tai, kad jų pensijos būtų didesnės. Tai yra toliau norime pensinių fondų valdytojams mokėti dideles įmokas nuo savo sukaupto turto. Man šitai nesuprantama. Jeigu jūs mokate skaičiuoti, tai galite suskaičiuoti, koks turtas sukauptas ir kiek kiekvienais metais jie gauna iš to biznio. Taip pat man keista, kai sakoma, negali mažinti, nes reikia stebėti procesus. 15 metų mes turėjome galimybę stebėti ir kai kas tai stebėjo ir ne vieną straipsnį parašė, dabar sako, dar porą metų pastebėkime. Apskritai šitame svarstyme kitų nuomonė neįdomi, yra Vyriausybės nuostata, ministro nuostata, ir bet kokiais būdais padarykime taip, kaip nori vienas ar du žmonės. Aš manau, tai yra pats blogiausias variantas, todėl prieš.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, visi pasisakė. Balsuojame po priėmimo. Kas pritaria Pensijų kaupimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIIP-2246, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Kolegos, balsavimas pradėtas, prašau visus balsuoti.
Šio įstatymo priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 89 Seimo nariai: už – 76, prieš – 5, susilaikė 8. Įstatymas priimtas. (Gongas)
16.03 val.
Socialinio draudimo pensijų įstatymo Nr. I-549 11, 12, 45, 46, 47, 48, 53 ir 62 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2252(2) (priėmimas)
Kitas darbotvarkės 2-1b klausimas – Socialinio draudimo pensijų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2252. Kolegos, einame pastraipsniui. Pataisų nėra. Galime pritarti 1 straipsniui? Ačiū, pritarta. 2 straipsnis. Ačiū, pritarta. 3 straipsnis. Ačiū, pritarta. 4 straipsnis. Ačiū, pritarta. 5 straipsnis. Ačiū, pritarta. 6 straipsnis. Ačiū, pritarta. 7 straipsnis. Ačiū, pritarta. 8 straipsnis. Ačiū, pritarta. 9 straipsnis. Ačiū, pritarta.
Nėra norinčių kalbėti už ir prieš. Galime balsuoti? Balsuojame. Kas pritaria įstatymo projektui Nr. XIIIP-2252, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Gerbiami kolegos, balsavimas pradėtas.
Šio įstatymo priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 89 Seimo nariai: už – 76, prieš – 6, susilaikė 7. Įstatymas (projektas Nr. XIIIP-2252) priimtas. (Gongas)
16.04 val.
Pensijų sistemos reformos įstatymo Nr. IX-1215 pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIIP-2253(2) (priėmimas)
Kitas – Pensijų sistemos reformos įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIIP-2253. Du straipsniai. Priėmimas. Dėl 1 straipsnio pataisų nėra. Galime pritarti? Ačiū, pritarta. Dėl 2 straipsnio nėra. Pritarta.
Už norėtų kalbėti T. Tomilinas. Prašom, kolega.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Kadangi simboliškai tas įstatymas panaikina dešiniosios pusės sukurtos reformos ydas, tai aš norėčiau atsakyti ir gerbiamai G. Skaistei, ir ponui A. Sysui. Kuo skiriasi kaupimas per „Sodros“ įmokas į kaupimo fondus? Skirtumas yra labai paprastas. Ar mano kaupimas pensijai turi būti apmokamas iš mano kišenės ir valstybės biudžeto prisidėjimo, taip pat akcizų, pelno mokesčių, PVM, ar mano privatų kaupimą ateičiai, mano, jauno žmogaus, privatų kaupimą turi apmokėti mano pensininkė mama? Tai toks ir skirtumas. Aš manau, kad atsakymas yra akivaizdus ir pažanga yra.
Atsakydamas bendraminčiui gerbiamam A. Sysui noriu pasakyti, kad taip, iš tiesų pataisų dėl reformos, ne dėl pensijų kaupimo sistemos įstatymo, bet dėl visos reformos, ypač gyventojų pajamų mokesčio pataisų, buvo iš mūsų pusės daug. Aš asmeniškai daug registravau. Labai gaila, kad nepavyko man išaiškinti visiems tos logikos, nebalsavo dešinioji pusė, kuri iš esmės panašiai argumentavo, kad tokio didžiulio NPD išplėtimo mes daryti tiesiog negalime sau leisti dėl viešųjų pinigų stygiaus. Mes neišsprendėme skirtingų pajamų rūšių, asmeninių pajamų rūšių problemų ir tarifų skirtumų diferenciacijos. Mes daug dalykų dar neišsprendėme. Taip, ateityje turėsime bendradarbiauti ir dešinė, ir kairė.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – G. Skaistė. Prašom, kolege.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Aš tik noriu atsakyti Tomui, kad 2+2+2 yra 6 ir 4+2 irgi yra 6, tik klausimas, ar tai yra padaryta teisėtai, ar tai yra padaryta apeinant Konstituciją. Mano nuomone, šiuo atveju anas būdas buvo legalus, o rezultatai – tokie patys.
PIRMININKAS. E. Pupinis – prieš.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiami kolegos, man keistai skamba pono T. Tomilino neva supriešinimas mūsų su pensininkais, iš kurių mes norime atimti pinigus kaupimui. Iš tiesų galima ir atvirkščiai pradėti aiškinti, tačiau ar to reikia, kad mes pradėtume aiškintis? Yra socialinės grupės, yra įstatymai, bet reikia aiškintis dėl to, kodėl tie įstatymai kaitaliojami. Nėra pasitikėjimo valstybe, nes buvo nuspręsta, buvo padaryti sprendimai, ir jeigu kiekviena valdančioji dauguma pradės kaitalioti, tai darome neigiamą įtaką pasitikėjimui valstybe. Čia pagrindinis, manau, klausimas, dėl ko ir nereikėtų pritarti. Mes tame balsavime tikrai nedalyvausime.
PIRMININKAS. Prieš – A. Sysas. Prašom, kolega.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Tikrai nebūčiau kalbėjęs, jeigu kolega… Jis net nepažiūrėjo, apie ką tas įstatymas, pradeda kalbėti. Noriu pasakyti, kad Konstitucinis Teismas panaikino beveik visus šio įstatymo straipsnius ir ten liko, rodos, vienas niekinis straipsnis, kuris nieko nereiškia. Todėl nesigirkite, kad jūs čia naikinate kažką, ką blogai padarė konservatoriai, nes tą jau pasakė Konstitucinis Teismas pripažindamas, kad 30 įstatymų buvo antikonstitucinių. Jeigu jau giriamės, tai bent jau girkimės dėl to, ką padarome, nes tada viskas stos į savo vietas.
Šitas apskritai yra techninis įstatymas ir dėl jo net ginčų negali būti. Jį paprasčiausiai reikia panaikinti, nes jo nelieka, jo fiziškai jau nėra, o šnekame… (Balsai salėje) Gerbiamas kolega, kaip sakė vienas liberalas, mažiau meluok, mažiau reikės prisiminti.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos. Balsuojame dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-2253. Jau priėmimas. Kas palaiko, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Gerbiami kolegos, balsavimas pradėtas.
Šio įstatymo priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 90 Seimo narių: už – 73, prieš – 3, susilaikė 14. Įstatymas priimtas. (Gongas)
Dėl vedimo tvarkos – J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Replika po balsavimo.
PIRMININKAS. Replika. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Kadangi ne pirmą kartą girdėti šūkčiojimai, kad keičiama neva konservatorių priimta kaupimo sistema, aš priminsiu, kad dabar galiojanti sistema priimta, kai ministre buvo V. Blinkevičiūtė, o Vyriausybei vadovavo asmuo, kuris kartais vadinamas feldmaršalu. (Balsai salėje)
16.10 val.
Šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 1, 2, 6, 7, 8 ir 23 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo VI1 skyriumi įstatymo projektas Nr. XIIIP-2247 (svarstymo tęsinys)
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, kitas darbotvarkės klausimas yra 2-1d – Šalpos pensijų įstatymo kelių straipsnių pakeitimo, įstatymo papildymo VI1 skyriumi įstatymo projektas Nr. XIIIP-2247. Svarstymo tęsinys. Dėl motyvų. Už – T. Tomilinas. Prašom.
T. TOMILINAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, reaguosiu į prieš tai kalbėjusių kolegų pastabas: tikrai reformos kryptis yra pakeista, todėl normalu, kad kalbant apibendrintai – taip, koncepcija buvo sukurta prie A. Kubiliaus, taip, ją priėmė paskui ir visos kitos vyriausybės, ėjusios iš paskos. Čia nėra prieštaravimo. Taip, simboliškai panaikinamas Pensijų reformos įstatymas, bet taip pat ir dėl kitų priežasčių.
Kalbant apie Šalpos pensijų įstatymo pakeitimo įstatymą, labai gaila, kad padarėme pertrauką, tai turbūt jautriausias iš visų įstatymų. Mes turėtume pakelti mažiausias pensijas vien dėl tos priežasties, kad mažiausių pensijų grupėje absoliučią daugumą sudaro moterys, nesukaupusios reikalingo stažo. Aš visiškai nesuprantu, kaip gali kairė ar dešinė prieštarauti perskirstomajam pensijų sistemos elementui. Taip, mes dovanojome, perskirstome, pakeičiame šiek tiek žaidimo taisykles, nes tai buvo pereinamasis laikotarpis, buvo sunku sukaupti tą stažą ne tik dėl savo tingėjimo, bet dėl įvairių juridinių priežasčių. Šioje grupėje dominuoja moterys, jos, labai tikėtina, augino vaikus. Todėl siūlau, gerbiami kolegos, vardan žmonių, kurie gauna tikrai labai mažas pensijas, priimti tą sprendimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Po tokių aimanavimų nieko daugiau nelieka, kaip balsuoti už. Bet, gerbiami kolegos, aš manau, šiandien svarstydami šį įstatymą darome du ne pačius geriausius dalykus.
Pirmas dalykas. Mes netobuliname šalpos pensijų arba šalpos išmokų, o į Šalpos įstatymą įrašome priemokų formulytę, kaip mes padalinsime, nes turime 20 mln. ar 10 mln. – nesvarbu kiek. Kitą kartą turėsime 15 mln. ir vėl padalinsime. Antras – tai yra blogas signalas visiems draudėjams, nes mes turime formulytę, pagal kurią skaičiuojama mūsų pensija, ir ten yra draudiminis stažas, ir to draudiminio stažo iš visų reikalaujame. Ir jeigu visi nemoka, tai tada bendrame kapšelyje labai mažai pinigų ir tos visos pensijos yra mažos. Mes dabar sakome: galite nemokėti, nes dėdė ministras, kuris dabar purto galvą, surado kažkur stalčiukyje pinigų ir jums pridės, jūs nesirūpinkite, nes gerų dėdžių kartkartėmis atsiranda.
Tai šitas yra blogas dalykas. Aš suprantu, kad jūs užmiršote, kad mes, visi mokesčių mokėtojai, šitiems žmonėms mokame per šildymą kompensacijas, vandenį ir visas kitas – veikia šalpos sistema. Tai 20 eurų, jeigu žmogus gauna 150, jo neišgelbėja. Kai kas gal galės alaus buteliuką ta proga nusipirkti už Ministro Pirmininko sveikatą, kad 20 eurų pridėjo. Bet tai nelemia šitų žmonių materialinės gyvenimo kokybės pagerinimo, o mes siunčiame blogą signalą. Jeigu mes sistemiškai žiūrime į tai ir norime išsaugoti valstybinę socialinio draudimo sistemą, tai mes ją turime stiprinti, o ne visokiais būdais iškraipyti.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamas kolega. Balsuojame. Kas pritaria įstatymo projektui Nr. XIIIP-2247 po svarstymo, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti, kolegos.
Gerbiami kolegos, balsavo 89 Seimo nariai: už – 75, prieš – 6, susilaikė 8. Po svarstymo pritarta.
Gerbiami kolegos, dėl šito įstatymo projekto Nr. XIIIP-2247, taip pat ir lydimųjų Nr. XIIIP-2251 ir Nr. XIIIP-2257 Seimo Pirmininko pirmoji pavaduotoja R. Baškienė prašo skubos tvarkos. Ar galėtume pritarti bendru sutarimu? Balsuojame dėl skubos tvarkos dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-2247 ir lydimųjų. Kas pritaria skubos tvarkai, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiami kolegos, balsavo 99 Seimo nariai: už – 77, prieš – 17, susilaikė 5. Skubos tvarkai pritarta.
16.16 val.
Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2251(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 2-1e klausimas – Socialinių paslaugų įstatymo 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2251, taip pat svarstymo tęsinys. Diskusijoje niekas nenori dalyvauti.
Motyvai. Nėra norinčių.
Balsuojame. Kas pritaria po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIIP-2251, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Gerbiami kolegos, balsavimas pradėtas.
Gerbiami kolegos, balsavo 88 Seimo nariai: už – 76, prieš – 5, susilaikė 5. Pritarta įstatymo projektui Nr. XIIIP-2251. Dėl skubos jau esame apsisprendę. Primenu.
16.17 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo Nr. IX-1675 8, 10 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIII-949 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2257(2) (svarstymo tęsinys)
Darbotvarkės 2-1f klausimas – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2257. Nėra norinčių kalbėti. Ar yra norinčių kalbėti dėl motyvų? Kol kas nėra.
Galime balsuoti? Balsuojame. Kas pritaria įstatymo projektui Nr. XIIIP-2257 po svarstymo, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas pradėtas.
Gerbiami kolegos, balsavo 91 Seimo narys: už – 79, prieš – 4, susilaikė 8. Pritarta. Dėl skubos dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-2257 taip pat jau pritarėme.
16.19 val.
Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 2, 5, 6, 22 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2372(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 2-9a klausimas – Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2372 ir lydimieji, 2-9b, 2-9c, 2-9d klausimai. Komiteto atstovas. Kolega R. Sinkevičius galėtų? Komiteto pirmininkas R. Sinkevičius, projektai Nr. XIIIP-2373, Nr. XIIIP-2374, Nr. XIIIP-2375. Prašau.
R. SINKEVIČIUS (LSDDF). Seimo nariai, komitetas apsvarstė teikiamą įstatymą, daugelį jo straipsnių, pritarė Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaboms bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Teisės departamento pastaboms pritarta, taip?
R. SINKEVIČIUS (LSDDF). Lydimojo įstatymo vienai nepritarė, taip.
PIRMININKAS. Taip. Galime… (Balsai salėje) Nepritarėte?
R. SINKEVIČIUS (LSDDF). Vienai Teisės departamento pastabai yra nepritarta, visoms kitoms yra pritarta.
PIRMININKAS. Kuriai nepritarta, galite pasakyti?
R. SINKEVIČIUS (LSDDF). Nebeatsimenu.
PIRMININKAS. Gerai, einame po vieną. (Balsai salėje)
R. SINKEVIČIUS (LSDDF). Taip, įstatymo projektas Nr. XIIIP-2372, pirmai Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabai yra nepritarta.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
Priėmimas. Buvo ypatinga skuba. Gerbiami kolegos, 1 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Dėl 2 straipsnio taip pat nėra pataisų. Galime pritarti? Pritarta. Dėl 3 straipsnio taip pat nėra pataisų. Pritarta. Dėl 4 straipsnio nėra pataisų. Pritarta. Dėl 5 straipsnio nėra pataisų. Pritarta. 6 straipsnis. Pataisų nėra. Pritarta. Nėra norinčių kalbėti. Ar galime balsuoti dėl priėmimo? Balsuojame.
Kas pritaria įstatymo projektui Nr. XIIIP-2373 (Nr. XIIIP-2374, Nr. XIIIP-2375), balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš ir susilaiko.
Šio įstatymo priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 108 Seimo nariai: už – 95, prieš – 3, susilaikė 10. Priimta. (Gongas)
16.22 val.
Informacinės visuomenės paslaugų įstatymo Nr. X-614 4, 15, 16, 17, 18, 20, 21 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2373(2) (svarstymas ir priėmimas)
Kolegos, projektas Nr. XIIIP-2373. Buvo Teisės departamento pasiūlymas, ar komitetas pritarė? Pritarė. Galime pritarti? (Balsai salėje) Galime. Norinčių kalbėti nėra? (Balsai salėje) Po svarstymo galime pritarti? (Balsai salėje) Pritarta. Balsuojame dėl priėmimo. Ar yra norinčių kalbėti? Pradedame priėmimą pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pataisų nėra. Galime pritarti? Pritarta. Dėl 2 straipsnio pataisų nėra. Galime pritarti? Pritarta. Dėl 3 straipsnio taip pat nėra pataisų. Pritarta. 4 straipsniui? Pritarta. Dėl 5 straipsnio taip pat nėra pataisų. Pritarta. 6 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Dėl 7 straipsnio nėra pataisų. Galime pritarti? Pritarta. Dėl 8 straipsnio nėra pataisų. Pritarta. Dėl 9 straipsnio taip pat nėra pataisų. Galime pritarti? Pritarta.
Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-2373. Kas pritaria įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas pradėtas, kolegos.
Šio įstatymo priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 110 Seimo narių: už – 103, prieš – 3, susilaikė 4. Įstatymas priimtas. (Gongas)
16.24 val.
Teisės gauti informaciją iš valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų įstatymo Nr. VIII-1524 7, 18 ir 20 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2374(2) (svarstymas ir priėmimas)
Teisės gauti informaciją įstatymo projektas Nr. XIIIP-2374(2). Kolegos, yra Seimo Teisės departamento pataisų, pastabų. Ar komitetas pritarė? Pritarė. (Balsai salėje) Mes galime pritarti? Ačiū, pritarta komiteto ir Teisės departamento nuomonei. (Balsai salėje) Po svarstymo nėra norinčių kalbėti. Galime pritarti po svarstymo? Ačiū, pritarta.
Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Galime pritarti? Pritariame. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Pritariame. Dėl 3 straipsnio taip pat nėra pastabų. Pritariame. 4 straipsniui galime pritarti? Pritariame. Ar yra norinčių kalbėti? Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame.
Balsuojame dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-2374. Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Šio įstatymo priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 105 Seimo nariai: už – 97, prieš – 3, susilaikė 5. Įstatymas priimtas. (Gongas)
16.25 val.
Administracinių nusižengimų kodekso 589 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2375(2) (svarstymas ir priėmimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Administracinių nusižengimų kodekso 589 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2375. Teisės departamentas pastabų neturi. Ar galime pritarti po svarstymo? Ačiū, pritarta.
Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio galime pritarti? Nėra pataisų. Pritarta.
2 straipsnis – įsigaliojimas. Pataisų taip pat nėra. Pritarta.
Balsuojame, jeigu nėra norinčių kalbėti dėl priėmimo. Nėra norinčių kalbėti dėl priėmimo. Balsuojame dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-2375. Kas pritaria įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Šio įstatymo priėmimas
Gerbiami kolegos, balsavo 109 Seimo nariai: už – 102, prieš – 2, susilaikė 5. Įstatymas priimtas. (Gongas)
16.27 val.
Medžioklės įstatymo Nr. IX-966 2, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15 ir 16 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-435(2), Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo Nr. VIII-2025 3 ir 4 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-436(2), Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo Nr. I-1163 11 straipsnio ir 1, 3 priedų pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1116(2) (svarstymas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Medžioklės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-435. Svarstymas. Klausiu pranešėjo, ar galime svarstyti visus tris iš karto? Galime. K. Mažeika. Prašom pristatyti. Visų yra svarstymas. Projektai Nr. XIIIP-435, Nr. XIIIP-436 ir Nr. XIIIP-1116.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Dėl Medžioklės įstatymo komiteto išvada: už balsavo 6, susilaikė 2 Seimo nariai. Lydimiesiems pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Komitetų nuomonės. Papildomų komitetų nuomonės. Kviečiu A. Palionį. Biudžeto ir finansų komitetas.
A. PALIONIS (LSDDF). Laba diena. Ačiū, posėdžio pirmininke. Komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos medžioklės įstatymo Nr. IX-966 5, 6, 11, 13, 14 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas: pasiūlyti pagrindiniam komitetui pritarti pateiktam įstatymo projektui ir jį patobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Lietuvos Respublikos Vyriausybės, Seimo narių pastabas ir pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė. Balsavimo rezultatas – pritarta bendru sutarimu.
Kaip papilomas komitetas svarstė ir lydimąjį, tai yra Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo projektą. Komiteto sprendimas: pasiūlyti pagrindiniam komitetui pritarti pateiktam įstatymo projektui, jį patobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Seimo narių pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. O dėl trečiojo, gerbiamasis kolega? Dėl trečiojo – Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo – jūs pagrindinis. Turime laiko. Prašom.
A. PALIONIS (LSDDF). Ačiū. Kaip pagrindinis komitetas svarstė Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas…
PIRMININKAS. Ne tą davėme, atsiprašome. Kolega Palioni, prašome kitą, kur Biudžeto ir finansų komitetas. Prašom.
A. PALIONIS (LSDDF). Komiteto sprendimas. Vadovaujantis Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalimi, įstatymo projektus Nr. XIIIP-1116 ir Nr. XIIIP-1267 svarstyti kartu, juos sujungti ir teikti Seimui sujungtą patobulintą įstatymo projektą, pritarti sujungtam patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Siūlome Lietuvos Respublikos mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo 11 straipsnio ir 1, 3 priedų pakeitimo įstatymo projektą svarstyti kartu su Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 3 ir 4 straipsnių pakeitimais. Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 1 priedo už valstybės gamtos išteklius taip pat buvo svarstymas. Komiteto sprendimas: vadovaujantis Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalimi, tai – tas pats įstatymų projektų sujungimas, ir siūloma svarstyti kartu. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu Kaimo reikalų komiteto atstovą, pirmininką. Prašom, Andrejau Stančikai. Prašom.
A. STANČIKAS (LVŽSF). Gerbiamas pirmininke, gerbiami kolegos, Kaimo reikalų komitetas svarstė minėtus įstatymus, atsižvelgdamas į Seimo Teisės departamento pastabas, Vyriausybės pastabas bei Seimo Kaimo reikalų komiteto pasiūlymus pagrindiniam komitetui tobulinti, būtent šiems įstatymams pritarė bendru sutarimu – tiek vienam, tiek kitam.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkę G. Burokienę. Prašom, kolege, tuoj duosime. Prašom.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Komitete pritarta bendru sutarimu ir siūloma atsižvelgti į pastabas. Pritarta šitam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiami kolegos, yra norinčių dalyvauti diskusijoje. R. Sinkevičius – pirmasis. Prašom, kolega.
R. SINKEVIČIUS (LSDDF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Iš tikro šiek tiek net keista, kad tiek daug Seimo komitetų gilinosi ir svarstė Medžioklės įstatymą ir su juo susijusius teisės aktus. Norėčiau pasakyti, kad šiandien Lietuvoje yra per 900 medžioklės klubų, būrelių, ir visa Lietuvos teritorija, išskiriant galbūt profesionalios medžioklės plotus, yra padalinta tiems klubams, nustatytos ribos, sukurti medžioklėtvarkos projektai, ir tas pomėgis taip yra realizuojamas.
Keičiamam įstatymo projekte yra numatyta padaryti tam tikras išimtis žemės ir miško savininkams, kurie nuosavybės teise susigrupavę galėtų valdyti ne mažiau negu 1 tūkst. hektarų ir įkurti naują medžioklės ploto vienetą. Klausimas – kieno sąskaita? Žinoma, jau egzistuojančių klubų ir būrelių. Iš kažko reikia atimti tam, kad ką nors reikėtų sukurti. Ar iš tikro čia pats geriausias būdas iš vienų atimti ir sukurti kažką? Juk Medžioklės įstatyme iš principo įtvirtinta nuostata, kad žvėrys, t. y. fauna, žemės gelmių ištekliai, oras, erdvė priklauso ne žemės ploto savininkui ar miško savininkui, o valstybei. Ir valstybė nustato, kaip tais gamtiniais resursais naudotis, kiek už tuos gamtinius resursus mokėti ir panašiai. Todėl aš manau, kad nuskriausti vienus, sukuriant šiek tiek sąlygų kitiems, – ne pats geriausias sprendimo būdas. Geriausias sprendimo būdas būtų platesniu mastu į šitą hobį įtraukti visus norinčius ar turinčius miško ar žemės. Jeigu iki šiol įstatymu buvo ribota, kad į klubus yra priimami ūkininkai, žemės, miško savininkai, kurie turi medžiotojo bilietus, jeigu jų žemė ne mažesnė kaip 100 hektarų, tada jie ne konkurso tvarka privalomai, jeigu jie pareiškia tokį norą, galėtų būti įtraukti. Aš manau, kad ta, sakykime, riba yra per aukšta, ir, manyčiau, tą ribą reikia ryškiai sumažinti tam, kad visi turėtų galimybę pasinaudoti tais gamtiniais ištekliais.
Dabartiniame projekte numatyta 15 hektarų. Galbūt tas skaičius yra kuo nors pagrįstas, gal galėtų būti ir mažesnis tam, kad ratas galėtų būti platesnis. Dabar, sukurdami naują medžioklės ploto vienetą, neišvengiamai susidursime su medžioklėtvarkos projektų pakeitimu visiems, kur jis bus įkurtas, su turto kompensavimu, nes tuose plotuose gali būti pastatyti biotechniniai įrenginiai, sanitarinės duobės ir kiti įrenginiai, ką privalės vėlgi kompensuoti arba naujo medžioklės ploto vieneto kūrėjas, arba to pareikalaus iš valstybės.
Ir pagaliau biurokratinės kliūtys. Šiandien klubai yra sudarę 10 metų nuomos sutartis. Taigi tos nuomos sutartys, keičiantis riboms, turės keistis. Aš manau, kad turės ir savivaldybių Medžioklės plotų ribų keitimo komisijos darbo ir teisinių ginčų. Norėčiau priminti, kad esant dabartiniam Medžioklės įstatymui, kuris priimtas prieš gerą dešimtmetį, daugiau negu prieš dešimtmetį, turbūt prieš 14 metų, jau nusistovėjo ribos, tvarka ir teisinių ginčų neliko teismuose. Bet 10 metų tie teisiniai ginčai tęsėsi. Nejaugi mes norime užprogramuoti vėl teisinius ginčus daugybei metų į priekį? Juk čia hobis ir ateina žmonės relaksuotis, o ne todėl, kad pyktųsi ir turėtų kokių nors teisinių ginčų.
Aš suprantu, kad ūkininkų ir miškų savininkų nuosavybė yra gerbtina, tą yra pasakęs ir Konstitucinis Teismas, todėl, žinoma, jiems sudaryti galimybę dalyvauti procese, medžioklės procese, turi būti palengvintos sąlygos, naikinant tą 100 hektarų ribą, sumažinant ją arba jos iš viso galbūt nepaliekant. Manyčiau, kad nuo pat pradžios, kai pradėtos tos įstatymo pataisos svarstyti, praėjo labai daug laiko. Buvo įvairiausių asocijuotų struktūrų, Seimo narių pasiūlymų, Aplinkos apsaugos komitetas rinkosi turbūt kokius penkis ar šešis kartus svarstyti tą dalyką. Manyčiau, kad labai nukrypome nuo pradinio varianto, todėl, matyt, vertėtų paprašyti ir Vyriausybės išvados, kaipgi Vyriausybė ir kaip Aplinkos ministerija žiūri į šituos klausimus. Tiek būtų mano pasvarstymų šiuo klausimu.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamas kolega. Kviečiu Aplinkos apsaugos komiteto pirmininką K. Mažeiką. Prašom, pirmininke.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Kolegos, išties kolega taip santūriai išsakė baimes, bet aš noriu pradėti truputį nuo kitos pusės. Kalbėdami šiandien apie medžioklę, viešojoje erdvėje turbūt girdime daug epitetų, kad šiandien medžioklė yra nomenklatūrinė, yra ponų dalykas, kažkur vyksta susitarimai, viskas yra politizuota, netgi tyrimuose kalbama, kad vyksta daug įvairių dalykų medžioklėse. Patiems medžiotojams, to hobio autoriams, dažnai klijuojama vieno gana darbštaus gyvūno etiketė – medžiotojai paprasčiausiai vadinami bebrais. Turbūt dėl šitų visų epitetų ir pavadinimų galima suprasti, kad tie pokyčiai yra reikalingi.
Kalbant apie medžioklės plotus, tai Lietuvoje yra 960 medžioklės ploto vienetų, o medžiotojų Lietuvoje yra apie 35 tūkst. Tai, šiurkščiai padalinus, vietos turėtų užtekti visiems, kad vienas būrelis turėtų vienyti 35–40 medžiotojų, o būrelio dydis apie 7 tūkst. hektarų. Atrodo, labai normalu, visiems vietos turėtų užtekti. Bet galbūt godumas, galbūt įtaka, noras turėti daugiau privatumo šiandien ir atvedė į tokią situaciją, kai maždaug 12 tūkst. medžioklės teisę turinčių medžiotojų negali tos teisės realizuoti. Nemaža dalis, turime pabrėžti, tai yra būtent žemės ir miško savininkai, kurie šiandien negali, jų nepriima paprasčiausiai esami medžioklės būreliai, todėl šiomis pataisomis ir bandoma rasti kompromisą. Tas kompromisas yra privalomas, nes iš vienos pusės žemės savininkai kreipiasi į teismus dėl to, kad… ypač tie, kurie pagal dabar galiojantį įstatymą per 100 hektarų, privalo priimti, tačiau būreliai vėlgi kreipiasi į teismus, kad pažeidžiamos būrelio kaip asociacijos teisės ir jie neprivalo priimti, negalima jiems nurodinėti, todėl iš abiejų pusių yra nemažai teismų ir teismai netgi persikelia į europinį lygmenį.
Na, mūsų pasiūlymai išties… Tos diskusijos buvo plačios, apėmė tiek žemės savininkus, tiek miškų savininkus, tiek ūkininkus, tiek medžiotojų visas asociacijas, ir galima suprasti, kad pusantrų metų vykusios diskusijos šiandien privedė prie kompromisinio varianto. Tikrai tiek mes nusileidome, tiek nusileido ir medžiotojai, ir šiandien turime tuos pasiūlymus, kad būreliai įsipareigoja priimti vidutinio dydžio ūkio žemės savininką medžioti, t. y. apie 15 hektarų. O jeigu tas kompromisas neįmanomas, tai privalo pasirašyti sutartį, kur proporcingai medžioklės būrelio naudotojo išlaidoms turi prisidėti tas savininkas prie išteklių, prie žalos, prie infrastruktūros naudojimo. Tai turbūt yra kompromisas, leisiantis tiek medžiotojams neardyti savo dabartinių, esamų medžioklės plotų, tiek ūkininkams, žemės savininkams medžiotojams realizuoti savo teisę ar norą medžioti. Tai turbūt pagrindinis siekis.
Na ir taip pat lydimieji įstatymų projektai yra su tuo susiję. Kartu yra naikinamas sąvadas, kai paaiškėjo mūsų komiteto posėdžiuose, kad jis praktinės reikšmės neturi, tai yra tiesiog rinkliava tam tikriems… taip pat kaip narystės tam tikroje asociacijoje mokestis, bet tai neturėtų būti įtvirtinta įstatyme. Mes, aišku, norime reabilituoti medžiotojų kaip gamtos dalies, kaip žmonių, visuomenės tam tikros dalies vardą, kad jie prisideda prie gamtos puoselėjimo, saugojimo nykstančių rūšių, nykimo… Tai įtvirtinome ir lydimuosiuose dokumentuose.
Ačiū, kolegos, ir raginu palaikyti šiuos įstatymų projektus.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu į tribūną kolegą L. Balsį.
L. BALSYS (LSDPF). Gerbiami kolegos, negaliu nekalbėti, nes čia prieš mane kalbėjo kolegos ir komiteto pirmininkas, ir kiti kolegos, pateikę Medžioklės įstatymą, lyg čia būtų vien medžioklės plotų klausimas, ir čia viskas labai lengvai susitarta, ir kompromisą pasieksime. Bet nė vienas iš jų kažkodėl nekalba apie medžioklę lankais. Negi mes jau pamiršome, kad šiame įstatyme, nepaisant tų visų sutarimų, liko tie lankai kažkaip. Gerbiamasis Kęstuti, nepurtykite galvos, liko tie lankai. Po ilgų kompromisų buvome sutarę, kad komiteto sprendimai bus tokie, kad nereguliuojame šitos srities įstatymais, paliekame, kad būtų ministro įsakymu Medžioklės taisyklėse. Po daugybės siūlymų, kontrasiūlymų komiteto pirmininkas ir grupelė medžiotojų, turbūt paveikti komercines medžiokles organizuojančių verslininkų, vis siūlė ir siūlė įvairiomis formuluotėmis, kaip čia tuos lankus prakišti. Aš, atstovaudamas nuomonei tūkstančių visuomenės atstovų, kurie prieš lankus, siūliau ir siūlau, kaip čia tuos lankus uždrausti. Tai dabar matysite, yra ir mano siūlymų ne vienas, ir komiteto pirmininko siūlymas ne vienas, bet vienas dalykas, kai kalbėsime apie 5 straipsnio 6 dalį, vis dėlto palikta, nežinau, kokiais būdais landa, pateikiama kaip kompromisinis komiteto siūlymas. Ir jisai teigia: medžiojant leidžiama naudoti tik Aplinkos ministerijos patvirtintose Medžioklės taisyklėse nurodytus B ir C, pabrėžiu, B ir C kategorijų ginklus, taip pat kitus šiose taisyklėse nustatytus įrankius ir priemones.
Ką tai reiškia? B ir C apima ir lankus, ir tuos prožektorius, ir taip toliau. (Balsai salėje) Na, kaip ne? Paskaitykite. Mano siūlymas buvo palikti tik C, kad neliktų B. Mano siūlymui komitetas nepritarė. Turėjo nelikti šito B ir C, bet jis liko.
Taigi, kolegos, siūlau, kai ateisime balsuoti, nepritarti šitam komiteto siūlymui pritarti iš dalies, jeigu tebegalioja kompromisinis susitarimas, kad nereguliuojame įstatymu, o paliekame Medžioklės taisyklėse. Taigi atkreipiu dar sykį dėmesį, kad čia taip ramiai sau balsuodami atsipalaidavę… Palikta landa dar sykį prakišti lankus ir prožektorius. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerai, kolegos, dabar… Jūs norite? Prašau.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, dėl aiškumo. Turbūt jūs tikrai atitolęs nuo šito įstatymo. Mes kaip žadėjome, taip ir padarėme, ir grįžome prie to. Medžioklės taisyklėse nurodyta, kokiais įrankiais galima medžioti, yra išvardyti B ir C kategorijos. Medžioklės taisyklėse yra įrašyta ginklai, kuriais galima medžioti, tenai lankai tikrai neįrašyti, todėl mes apsisprendėme komitete ir laikomės tos nuomonės. Prašau neklaidinti kolegų.
PIRMININKAS. Ačiū, pirmininke, bet vis tiek kviečiu jus į tribūną. Yra pataisų. Pirmoji pataisa dėl 2 straipsnio 5 punkto, kurį teikia Seimo nariai A. Palionis, A. Skardžius, J. Olekas, P. Čimbaras, V. Bukauskas, J. Varžgalys, S. Jovaiša, R. Žemaitaitis, L. Talmontas, K. Starkevičius ir V. Sinkevičius. Komitetas pritarė iš dalies. Prašom, pirmininke. (Balsai salėje)
Tiesa, pirmiausia kas iš autorių galėtų pasakyti? A. Palionis. Prašau. Kolega A. Palionis.
A. PALIONIS (LSDDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gal man net nereikia pristatyti, nes mes kaip pasiūlymo autoriai pritarėme.
PIRMININKAS. Ar sutinkate su komiteto nuomone?
A. PALIONIS (LSDDF). Taip, pritariame komiteto nuomonei.
PIRMININKAS. Sutinkate. Gerai, kolegos. Kita pataisa yra Seimo nario L. Balsio. Komitetas nepritarė. L. Balsys, prašom.
L. BALSYS (LSDDF). Kolegos, aš apie tai ką tik kalbėjau. Jeigu lieka komiteto kompromisinis siūlymas B ir C, tai aš siūlau, kad liktų tik C pagal Medžioklės taisyklėse numatytos ginklų rūšys, tik C kategorijos, kad nepapultų nei prožektoriai, nei lankai, nei kiti įnagiai, kurie nėra humaniškos medžioklės įrankiai. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, ar mes turime dešimt balsų, kurie palaiko L. Balsio pataisą? Prašau pakelti rankas. Vienas, du, trys… Nematau. Yra. Gerai. Komiteto nuomonė. Prašau, pirmininke.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komiteto nuomonė yra nepritarti. Mes siūlome palikti įstatymo įgyvendinimo klausimus, draudžiamus ir leidžiamus naudoti įrankius, kaip ir dabar, reglamentuoti aplinkos ministro tvirtinamose Lietuvos Respublikoje medžioklės taisyklėse, kaip šiuo metu yra nurodoma Medžioklės įstatymo 5 straipsnio 2 dalies 1 punkte.
PIRMININKAS. Ačiū. Yra norinčių kalbėti už, prieš? R. Baškienė už L. Balsio pataisą, taip?
R. BAŠKIENĖ (LVŽSF). Gerbiami kolegos, kurie atsimenate praėjusioje kadencijoje tą pačią problemą – ir prožektorius, ir šaunamuosius ginklus, iš tiesų neturiu nieko bendro su medžiokle, nesusigaudau, bet žinau žmonių nuomonę ir nuotaiką.
Iš tiesų aš, kaip šiandien pavaduojanti Seimo Pirmininką, negalėsiu suteikti skubos dėl šio įstatymo priėmimo, jeigu mes atsakingai nepasielgsime šioje vietoje – negali likti lankų, negali likti abejonių, kad šitas Seimas priima ką nors tokio, kas būtų žmonėms sunkiai paaiškinama ir nesuprantama. Todėl su visa atsakomybe kreipiuosi, ir jeigu yra konstruktyvus L. Balsio pasiūlymas išbraukti tą punktą, kuris sukelia abejonių, aš labai nuoširdžiai kviečiu pritarti L. Balsio pasiūlymams, ir tada Seimas, priimdamas Medžioklės įstatymą, tikrai nepažeis nei moralės, nei etikos ir nebus apie Seimą kalbama, kad mes nusiteikę žvėrelius medžioti lankais. Siūlau pritarti L. Balsio pasiūlymui.
PIRMININKAS. Ačiū. A. Palionis – prieš.
A. PALIONIS (LSDDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš gal pataisydamas gerbiamąją vicepirmininkę Rimą norėčiau priminti, kad mes praeitoje kadencijoje ginčijomės dėl naktinio matymo prietaisų, kurie yra A kategorijos, o čia komitetas siūlo B ir C kategorijas palikti, kur netgi Vyriausybė ir norėdama negalės jų įrašyti į Medžioklės taisykles. Bet jūs pažiūrėkite į šitą įstatymą, kada jis buvo registruotas ir kada mes dabar svarstome. Jeigu Veterinarijos tarnyba nuspręs, kad reikės imtis dėl kažkokių ligų ar susidariusių židinių kokių nors greitų ir veiksmingų priemonių, mes per metus, pusantrų metų tik pakeisime įstatymą. Aš manau, kad Vyriausybė turi pasilikti laisvę, apsisprendimo laisvę, kad galėtų Medžioklės taisyklėse parinkti tinkamas priemones kovoti su iškilusiomis grėsmėmis. Aš siūlyčiau nepalaikyti šito pasiūlymo.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos. Dar komiteto pirmininkas. Prašom.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Aš tikrai su visa pagarba vicepirmininkei, kad būtų aiškumas, tą ir noriu akcentuoti: buvo visi pasiūlymai, mes juos ir atsiimame, ir paliekame taip, kaip dabar galioja Medžioklės įstatymo 5 straipsnyje ir nustato 5 straipsnio 2 dalies 1 punktas. Mes jokių pakeitimų ir nedarome. Aš tik noriu pasakyti, kad būtų aišku. O prie B ir C kategorijų išvardinti ginklai yra nustatyti būtent Medžioklės taisyklėse, kurias pasirašo ministras, o to nėra. O to šiandien taisyklėse nėra.
PIRMININKAS. Kolegos, nuomonės nesutapo, balsuojame. Kas palaiko Seimo nario L. Balsio pataisą dėl įstatymo projekto 2 straipsnio papildymo, balsuoja už, jai nepritaria komitetas. Kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko, arba, kitaip sakant, palaiko Aplinkos apsaugos komiteto nuomonę. Kolegos, balsuojame. (Balsas salėje: „Čia graižtviniai ginklai papuola.“). Prašom balsuoti.
Gerbiami kolegos, balsavo 94 Seimo nariai: už – 37, prieš 13, susilaikė 44, Seimo nario L. Balsio pataisai nepritarta. Kitaip sakant, palaikyta komiteto nuomonė.
Kita pataisa taip pat Seimo nario L. Balsio. Prašom, kolega. L. Balsys.
L. BALSYS (LSDPF). Kolegos, aš kitais žodžiais. Šita pataisa gal yra aiškesnė. Ką aš siūlau? Dabar komiteto pirmininkas sakė: taip, kaip yra taisyklėse. Įstatyme, tame kompromisiniame variante, nereikėtų rašyti nei B, nei C, jeigu norima palikti taip, kaip yra. Bet jeigu komitetas rašo B ir C, vadinasi, ir įteisina lankus, prožektorius ir t. t. Mano šita pataisa siūlo palikti tik C ir toliau – taip, kaip tekstas kompromisiniame siūlyme, tik išmesti raidę B, palikti tik C kategorijos ginklus. Tai čia ir bus saugiklis, kad nebus nei prožektorių, nei lankų, nei naktinio matymo. C kategorijoje yra visi tie ginklai, kuriais dabar leidžiama medžioti. Taip ir bus. Tokia mano pataisa, labai paprasta, ir nesuprantu, kodėl čia reikia taip toliau užsispyrus stumti. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašom, pirmininke, komiteto nuomonė.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komiteto nuomonė yra nepriarti, nes B kategorija – tai nėra vien B raidė, kaip mini kolega, tai yra daug ginklų, lygiavamzdžių ginklų, taip pat ir graižtvinių ginklų, kurie yra išvardinti Medžioklės taisyklėse. Tai reikėtų pasigilinti, nes šiandien su šita pataisa mes uždraustume medžiotojams maždaug pusę ginklų, kuriais dabar medžiojama.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos. Nėra norinčių kalbėti už ir prieš. Balsuojame. Kas palaiko Seimo nario L. Balsio pataisą papildyti 2 straipsnį, 5 straipsnį, 7 dalimi, balsuoja už. Komitetas jai nepritaria. Kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Kitaip sakant, palaiko komiteto nuomonę. Už – už L. Balsį, prieš ir susilaiko – už komiteto nuomonę.
Gerbiami kolegos, balsavo 90 Seimo narių: už – 27, prieš – 18, susilaikė 45. Pritarėme komiteto nuomonei.
Kita pataisa Seimo narių K. Mažeikos, J. Jaručio, V. Rinkevičiaus, D. Gaižausko, A. Palionio, S. Gentvilo, P. Saudargo, papildyti projekto 2 straipsnį, 5 straipsnį, 7 dalimi. Kas pristatys?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Aš galiu pristatyti trumpai. Dėl šio pasiūlymo yra perbalsuota ir, kas buvo kalbant ir komitete, ir atsižvelgiant į L. Balsio pasiūlymus, mes bendru sutarimu nepritarėme ir siūlome nesvarstyti.
PIRMININKAS. Atsiimate, taip? Gerai, einame prie kito straipsnio. 3 straipsnis, 6 straipsnio pakeitimas. Seimo nariai G. Kindurys, Z. Streikus, G. Burokienė siūlo, taip pat komitetas pritarė iš dalies ir tokia pati yra A. Palionio, A. Skardžiaus, J. Oleko, P. Čimbaro, V. Bukausko, J. Varžgalio, S. Jovaišos, R. Žemaitaičio, L. Talmonto, K. Starkevičiaus, V. Rinkevičiaus. Komitetas pritarė iš dalies. Prašom paaiškinti.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Čia kalbama apie procentus. Kalbama apie savivaldybių Aplinkos apsaugos rėmimo programai tenkančią lėšų dalį, kiek tenka nuo medžiotojų sumokamų mokesčių už gamtos išteklius. Pritariame iš dalies kompromisiniam variantui, kad 50 % tenka savivaldybių Aplinkos apsaugos rėmimo programai ir 50 % į Aplinkos apsaugos rėmimo programą lėšų…
PIRMININKAS. Ar tenkina iniciatorius? Tenkina. Gerai, nebalsuojame. Toliau, kolegos, yra minimas Vyriausybės nutarimas. Pirmininke, čia galite pakomentuoti?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Mes atsižvelgiame į Vyriausybės siūlymą ir pritariame iš dalies, kaip ir minėjau, dėl 50 %, tenkančių savivaldybei ir Aplinkos ministerijos rėmimo programai.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos. Dėl Kaimo reikalų komiteto, man sakote, atsižvelgta iš dalies, taip, pirmininke?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip. Kaimo reikalų komitetas siūlė, būtent akcentavo, kad savivaldybių aplinkos rėmimo programoms dėl mokesčių reikia daugiau savivaldybėms, tačiau mes pritarėme dvigubam branginimui ištekliams už gyvūnus. Faktiškai tų lėšų bet kokiu atveju savivaldybėms atiteks daugiau.
PIRMININKAS. Matau, kad Kaimo reikalų komiteto pirmininkas A. Stančikas nori. Prašom.
A. STANČIKAS (LVŽSF). Iš tikrųjų Kaimo reikalų komitetas šiuo atveju gana daug diskutavo ir vis dėlto buvo mūsų siūlymas palikti senąją tvarką – 70 % savivaldybėms. Mūsų neįtikino poreikis sukeisti vietomis ir tiems uždaviniams, kurie ateityje būtų numatomi.
PIRMININKAS. Kolegos, dabar paaiškinu: projekte yra 50 %, čia yra Kaimo reikalų komiteto pasiūlymas 70 %, taip?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip, taip.
PIRMININKAS. Dėl to ir balsuojame. Gal alternatyviai galime? Kas palaiko komiteto nuomonę 50 %, už…
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Mes jau pritarėme Seimo narių pasiūlymams, kur buvo kompromisas tiek su G. Kindurio, tiek su kolegos A. Palionio…
PIRMININKAS. Bet ten nebalsavome, pirmininke, o čia reikalauja balsuoti. 50 % – už, 70 % – prieš, alternatyvus balsavimas.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Dar patikslinkite, kas už, 50 % – už ar prieš?
PIRMININKAS. 50 % – už, tie, kurie balsuos už, pasisakys už 50 %.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komitetas pritarė 50 %.
PIRMININKAS. Taip, komiteto nuomonė. Kas balsuos prieš – už 70 %. Balsuojame. Už – 50 %, prieš – 70 %. Alternatyvinis balsavimas. (Balsai salėje: „Už ką balsuojame?“)
Gerai, stabdome balsavimą. Dar kartą kartoju: kas balsuos už – balsuos už 50 %, kas balsuos prieš?.. (Balsai salėje)
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip.
PIRMININKAS. Ne, ne, už – 50 arba už 70 – prieš. Už – 50, prieš – 70.
Balsuojame alternatyviai, balsuojame. Už – 50, prieš… (Balsai salėje) Kolegos, netriukšmaujame, kai kas labai garsiai kalba.
Taigi už – 62, prieš – 32. 50 %.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, 4 straipsnis – 8 straipsnio pakeitimas. Seimo nariai G. Kindurys, Z. Streikus, G. Burokienė teikia 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas pritarė iš dalies. Kas iš iniciatorių pasisakys?
G. KINDURYS (LVŽSF). Pritariame iš principo.
PIRMININKAS. Iniciatorius tenkina komiteto?..
G. KINDURYS (LVŽSF). Tenkina.
PIRMININKAS. Tenkina. Toliau. Seimo narys A. Gaidžiūnas teikia taip pat. Komitetas…
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komitetas pritaria iš dalies.
PIRMININKAS. Klausiam A. Gaidžiūno, ar jį tenkina komiteto pritarimas iš dalies?
A. GAIDŽIŪNAS (LVŽSF). Taip.
PIRMININKAS. Taip?
A. GAIDŽIŪNAS (LVŽSF). Taip.
PIRMININKAS. Gerai, ačiū, kad taip taikiai. 8 straipsnis – 13 straipsnio pakeitimas. Seimo nariai A. Palionis, A. Skardžius, J. Olekas, P. Čimbaras, V. Bukauskas, J. Varžgalys, S. Jovaiša, R. Žemaitaitis, L. Talmontas, K. Starkevičius, V. Rinkevičius siūlo 13 straipsnio 1 dalies pataisą. Komitetas pritaria iš dalies. Kas iš iniciatorių norėtų paaiškinti? Sutinkate?
A. PALIONIS (LVŽSF). Mes sutinkame su komiteto nuomone.
PIRMININKAS. Ačiū. Jeigu sutinkate, gerai. Einame toliau. Gerbiami kolegos, Seimo nariai S. Gentvilas, A. Baura, A. Stančikas ir V. Alekna teikia pataisą, tačiau nesuteikiu žodžio komiteto pirmininkei, nes toliau pirmininkaus I. Šiaulienė. Prašau, kolege. Gerai, galime baigti. Ne, baigsime. Prašau, pirmininke. Komitetas taip pat iš dalies. Ar pranešėjai sutinka su tuo? Sutinka pranešėjai. Gerai. Einame toliau.
Seimo narys A. Palionis teikia pataisą, jai komitetas nepritaria. A. Palionis atsiima?
A. PALIONIS (LSDDF). Atsiima.
PIRMININKAS. Atsiima. Einam toliau. S. Gentvilas. Komitetas nepritaria.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip.
PIRMININKAS. Atsiima. Labai ačiū. Seimo nariai K. Mažeika, J. Jarutis, A. Stančikas, A. Gaidžiūnas, A. Baura, P. Valiūnas, R. Šarknickas, taip?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komitetas pritarė iš dalies. Esmė ta, kad medžiotojas, kuris konkrečiame medžioklės vienete turi valdomos žemės, kurioje medžioklė neuždrausta, gali naudoti išteklius. Komitetas pritarė iš dalies, kadangi yra kitas pasiūlymas, kur yra akcentuojama…
PIRMININKAS. 21 dienos redakcija, taip?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip.
PIRMININKAS. Tai ir pritarėte.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip.
PIRMININKAS. Galime sutikti su tuo? Sutinkame. O šitie atkrinta. Toliau. 13 straipsnio 3 dalis. Seimo nariai G. Kindurys, Z. Streikus, G. Burokienė. Taip pat pritarta iš dalies. Gal iniciatoriai atsiimtų?
G. KINDURYS (LVŽSF). Iš dalies tenkina.
PIRMININKAS. Tenkina. Gerai. Toliau. Seimo nariai A. Palionis, A. Skardžius, atsiprašau, visų nevardysiu, tie patys iniciatoriai.
A. PALIONIS (LVŽSF). Atsiimam.
PIRMININKAS. Atsiimate? O, labai gerai. Seimo narys R. Žemaitaitis siūlo taip pat pakeisti. Nepritaria komitetas. Atsiima. Ačiū, Remigijau. Seimo narys S. Gentvilas, A. Baura, A. Stančikas, V. Alekna. Komitetas nepritaria, taip pat Seimo nario A. Palionio. Atsiimate?
S. GENTVILAS (LSF). Ne, ne, ne. Norėtume balsavimo.
PIRMININKAS. Ne, neatsiimate. Kas norėtų kalbėti? S. Gentvilas. Prašau.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, keleto partijų programose buvo nuostata išplėsti žemės savininkų teises, ne tik medžiotojų teises, į medžioklės būrelių steigimą. Tad šiuo pasiūlymu siūloma, kad ne tik medžiotojai galėtų steigti būrelius, bet ir paprasti žemės savininkai, ūkininkai, kurie neturi medžiotojo bilieto. Ir jeigu jų nuosavybė sudaro tūkstantyje privalomų hektarų bent 60 %, tai šituo pasiūlymu tokia teisė suteikiama. Yra įsišakniję ilgalaikiai konfliktai, ūkininkai norėtų tapti medžiotojų klubų, būrelių dalimi, tai šitas pasiūlymas iš esmės spręstų, ir aš labai prašyčiau jį palaikyti.
PIRMININKAS. Komitetas nepritarė?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komitetas nepritarė, kadangi yra kitas pasiūlymas, kuris yra paprastesnis, kuris sudaro teisę ir apibrėžia, kaip formuoti medžioklės plotų vienetus.
PIRMININKAS. Gerai, kolegos, balsuojame. Nėra sutarimo. Kas pritaria Seimo narių S. Gentvilo, A. Bauros, A. Stančiko, V. Aleknos pataisai, balsuoja už, kas pritaria komiteto nuomonei, kuri nepritaria tai pataisai, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas pradėtas dėl 8 straipsnio (13 straipsnio) 3 dalies. Komitetas jai nepritarė.
Gerbiami kolegos, balsavo 92 Seimo nariai: už – 22, prieš – 26, susilaikė 44. Pritarta komiteto nuomonei.
Seimo narys A. Palionis. Kolega A. Palionis. 8 straipsnis.
A. PALIONIS (LSDDF). Aš atsisakau.
PIRMININKAS. Atsiima. Gerai. Toliau – Seimo narys S. Gentvilas. Čia ta pati?
S. GENTVILAS (LSF). Taip.
PIRMININKAS. Atsiimate? Ačiū. Toliau – Seimo nariai K. Mažeika ir kiti. Paskutinė redakcija.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip, paskutinė redakcija.
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti dėl paskutinės redakcijos? Ačiū, pritarta.
Kolegos, 9 straipsnis (14 straipsnis). Seimo nariai A. Palionis ir kiti, nepykite, siūlo pakeisti 14 straipsnio 13 dalį. Komitetas nepritarė. Ar iniciatoriai nori kalbėti? A. Palionis. Prašom.
A. PALIONIS (LSDDF). Iniciatoriai nori atsiimti.
PIRMININKAS. Nori atsiimti. Ačiū. Toliau. 15 straipsnio pakeitimas. Teikia Seimo nariai A. Palionis ir kiti. Komitetas pritarė iš dalies.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Pritarė iš dalies.
A. PALIONIS (LSDDF). Sutinkame.
PIRMININKAS. Sutinkate. Ačiū. Ir įgyvendinimas. Teikia Seimo narys K. Mažeika. Nuo 2019 m. sausio 1 d., taip?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip.
PIRMININKAS. Galime pritarti? Ačiū. Gerbiami kolegos, ačiū už konstruktyvų darbą.
Dėl viso po svarstymo. Visus straipsnius perėjome. J. Jarutis – už. Prašom, kolega.
J. JARUTIS (LVŽSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, pirmiausia turbūt keletą žodžių apie medžioklę lankais. Buvo pateikimas, mes atsiėmėme, viskas gerai, bet kartais keistas kolegų matymas, neva žudyti kulka iki 300 metrų ir strėle iki 20–30 metrų yra skirtumas. Manau, kad žudymas yra bet kokiu atveju žudymas ir jis nei humaniškas, nei civilizuotas, jeigu mes tai darome, jeigu pripažįstame, tuo labiau kad 14 Europos Sąjungos šalių tai daro.
Apskritai dėl šito įstatymo. Gal kai kam iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad tai revoliucinis įstatymas, bet iš esmės jis yra evoliucinis. Šito įstatymo reikėjo jau prieš 10–15 metų. Man teko tokia laimė ar nelaimė kadaise vadovauti Medžioklės plotų vienetų ir ribų nustatymo komisijai. Ir kada žemės savininkai, turėdami tam tikrus žemės plotus, būdavo tiesiog nepriimami į medžiotojų būrelius, jie pagal dabar galiojančią tvarką gali neleisti medžioti savo miške arba savo žemėje, bet iš esmės tai žvėriui nepasakysi, kur jam bėgti, tai jis perbėgo per tą plotą ir kitoje vietoje.
Dabar tas kompromisas, kad būtų prievolė žmogui, turinčiam 15 hektarų žemės ar miško plotą, būti privalomai priimtam į medžiotojų būrelį. Tai yra vidutinis paimtas, nes toks vidutinis žemės savininkų plotas yra Lietuvoje. Manau, kad galimybės žmonėms savoje žemėje naudoti tuos gamtos išteklius yra palaikytinos ir kviečiu pritarti šiam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, su visa pagarba, nebūkime sadistai, negi iki visiškos laimės trūksta medžioklės lankais ir prožektoriais? Jeigu trūksta adrenalino, pasivėžinkite motociklu, užsirašykite į bokso treniruotę. Po galais, nežinau, paerzinkite R. Karbauskį, bet palikite ramybėje tuos nekaltus gyvūnėlius.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos, balsuojame. (Balsai salėje) Kolegos, balsuojame dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-435 po svarstymo. Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas pradėtas.
Gerbiami kolegos, balsavo 91 Seimo narys: už – 66, prieš – 7, susilaikė 18. Po svarstymo pritarta. Ir dabar jau tikrai posėdžiui toliau vadovaus Seimo Pirmininko pavaduotoja I. Šiaulienė. Prašom, kolege.
PIRMININKĖ (I. ŠIAULIENĖ, LSDDF). Gerbiami kolegos, tęsiame posėdį. Replikos po balsavimo. Per šoninį mikrofoną – Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas K. Mažeika. Prašau.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, kolegos, už turbūt blaivų mąstymą. Tikrai noriu paneigti tuos nuogąstavimus, gandus apie lankus – tikrai jų čia nėra, o kolegai Mykolui apie adrenaliną turbūt reikėtų mažiau kalbėti – kiekvienas turi savo būdų, kaip to adrenalino gauti, ir jūsų tie būdai tikrai nuskambėję pakankamai garsiai. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ir dar per šoninį mikrofoną. Prašom.
J. BAUBLYS (LSF). Kažkodėl neveikė mano balsavimas. Tai – už.
PIRMININKĖ. Už balsavote.
J. BAUBLYS (LSF). Taip.
PIRMININKĖ. Įrašysime į protokolą.
Taip, kolegos, baigėme dėl projekto Nr. XIIIP-435(2).
Ir lydimasis – Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 3 ir 4 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-436(2). Prašom, gerbiamasis komiteto pirmininke.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Komiteto nuomonė – pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Biudžeto ir finansų komitetas – kaip papildomas komitetas. Jie visi jau kalbėję yra. (Balsai salėje) Dabar dėl pataisų. Gerbiamasis komiteto pirmininke, sugrįžkite. Eisime pastraipsniui. 1 straipsnis. Čia yra procentai, bet, regis, mes balsavome dėl pagrindinio…
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip, dėl pagrindinio įstatymo balsavome.
PIRMININKĖ. Todėl balsuoti nebereikia.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip.
PIRMININKĖ. Dėl 2 straipsnio jūs turite pasirinkti, nes čia jūsų buvo du siūlymai, dvi redakcijos.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Mes pritarėme komitete 50 %.
PIRMININKĖ. Bet čia 2 straipsnis. Toliau – valstybės vykdomos laukinių gyvūnų globos… Šita.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Taip, atsiprašau. Siūloma papildyti įstatymą žodžiais, būtent ką ir minėjau prieš tai, kad būtent iš Aplinkos apsaugos rėmimo programos būtų finansuojamos gyvūnų globos, ne tik prevencinės priemonės, susijusios su užkrečiamų ligų plitimu ir prevencija, bet ir gyvūnų globa – ir ne tik medžiojamų, bet ir saugomų rūšių.
PIRMININKĖ. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Dėkoju. 3 straipsnis – įsigaliojimo data?
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Siūlome įsigaliojimo datą 2019 m. sausio 1 d.
PIRMININKĖ. Dėkoju, visos pataisos yra apsvarstytos. Dėl motyvų bus kalbančių? Jūs pats užsirašęs. Dėkoju. Prašome balsuoti dėl lydimojo Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo projekto Nr. XIIIP-436.
Balsavo 77 Seimo nariai: už – 67, prieš – 1, susilaikė 9. Po svarstymo įstatymo projektui yra pritarta.
Kitas lydimasis – Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo 11 straipsnio ir 1, 3 priedų pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1116. Kviečiu Biudžeto ir finansų komiteto narį V. Ąžuolą. Nėra. Kolegos, kas iš Biudžeto ir finansų komiteto keliausite į tribūną, nes reikia svarstyti pataisas? K. Mažeika tada būtų, turėtų būti… ne. Pagrindinis komitetas yra BFK.
Kolegos, 1 straipsnis. Dėl 50 % jau yra apsispręsta. Seimas balsavo. Čia buvo siūlymų ir 60, ir 40. Komiteto nuomonė buvo nepritarti.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Nepritarti.
PIRMININKĖ. Nepritarti. Kolegos, ar galime bendru sutarimu? Dėkoju.
Toliau buvo Kaimo reikalų komiteto – pakeisti įstatymo projekto 1 straipsnio, keičiamo įstatymo 11 straipsnio, 2 dalį ir dėstyti ją taip. Ar Kaimo reikalų komitetas nori pristatyti? (Balsai salėje) Ne. Jūsų nuomonė buvo nepritarti.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Nepritarti.
A. STANČIKAS (LVŽSF). Taip, nes jie tik 50 pritaria, neverta…
PIRMININKĖ. Kolegos, galime bendru sutarimu? Dėkoju. Toliau eina tas pats su Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymu – taip pat nepritarti. Kolegos, bendru sutarimu galime nepritarti?
Mokesčių tarifai už naudingąsias iškasenas, Seimo narys S. Gentvilas. Prašom, Simonai.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, prieš keletą metų gintaro iškasimo mokesčiai iš esmės buvo 40 kartų padidinti. Šiuo siūlymu siūloma grąžinti į pradinę stadiją, nes dabar faktiškai dėl mokesčio dydžio yra gintaro kasyba Lietuvoje net išieškotuose telkiniuose uždrausta arba neįmanoma. Kviečiu sugrąžinti mokestį į pradinę stadiją, kas buvo prieš ketverius metus.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komiteto nuomonė – nepritarti.
PIRMININKĖ. Gintaras, yra siūloma 280, mažina iki 227,74 eurų, komiteto – nepritarti. Kolegos, kas norite išsakyti motyvus? K. Mažeika. Prašom.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, gerbiama pirmininke. Aš tik dėl aiškumo, kad būtų aišku. Išties Aplinkos ministerijoje konsultavomės, kodėl būtent tas mokestis buvo taip ženkliai padidintas. Motyvas labai paprastas, kadangi mūsų Baltijos jūroje gintaro ištekliai yra tikrai simboliniai, galima taip pasakyti, ir šiuo metu jie naudojamai daugiau kaip parodomoji kasyba, kultūros paveldas ir visi kiti su kultūra ir etnografija susiję dalykai, todėl tikrai nėra tikslinga visų išteklių išeikvoti, palikti tą kraštą visiškai be gintaro. Tas siūlymas tikrai nėra tikslingas, juo labiau kad tie resursai nėra dideli, turbūt pagrindinis motyvas, todėl remdamasis Aplinkos ministerijos nuomone tikrai prašau nepritarti.
PIRMININKĖ. Pataisą palaiko K. Starkevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš siūlyčiau palaikyti Simono pataisą ir sugrąžinti jų buvusią kainą, nes kada tie, kurie nori užsiimti tuo verslu ir mato, kokie bus kaštai, paprasčiausiai to nesiryžta. Tai gal mes iš pradžių pagalvokime apie galimybę jiems pradėti žvalgybos darbus, o po to, jeigu matysime, kad tie ištekliai didesni ir valstybė gali gauti daugiau pajamų, tada tą mokestį vėl sugrąžinsime į tą buvusią padėtį ar dar padidinsime. Todėl aš siūlyčiau palaikyti Simono pataisą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Gerbiami kolegos, apsisprendžiame balsuodami. Kas palaikote Seimo nario S. Gentvilo siūlymą mažinti įkainį, tarifą, balsuojate už. Komiteto nuomonė nepritarti.
Balsavo 81: už – 24, prieš – 22, susilaikė 36. Nepritarta.
Toliau – Seimo nario S. Jovaišos siūlymas. Prašom. Ar pristatysite?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, gerbiama pirmininke, bet prašyčiau pranešėją pristatyti, aš nepasiėmiau.
PIRMININKĖ. Čia jūs siūlote pakeisti 3 priedą ir keičiate tarifus už medžiojamus gyvūnus pagal medžioklės plotų kategorijas.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Taip, aš šiuo siūlymu kaip tik norėjau suvienodinti tuos tarifus, kad nebūtų painiavos ir nereikėtų kiekvienais metais skaičiuoti kiekvieną medį atskirai ir perskaičiuoti tuos skirtingus tarifus. Jie bus unifikuoti ir labai paprastai sekami.
PIRMININKĖ. Komiteto pozicija.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Komiteto nuomonė – nepritarti.
PIRMININKĖ. Taip, remia pataisą E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiami kolegos, iš tikrųjų turbūt sudėtinga kai kada skirstyti mažais plotais spygliuočius, lapuočius. Dažnai pas mus yra mišrūs miškai. Logiškas siūlymas yra ir tam tikra biurokratinė našta mažesnė, nes bus vienas tarifas ir visiems bus aišku. Nereikės, kaip sakė S. Jovaiša, skaičiuoti po vieną medį, kur čia kiek spygliuočių, kiek čia lapuočių. Siūlau tikrai palaikyti ir bus paprasčiau. Čia paimtas maždaug vidurkis.
PIRMININKĖ. Motyvai prieš – K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Gerbiama pirmininke, gerbiami kolegos, išties kolegos, matyti, tikrai neįsigilinę į bendrą mokesčio už medžioklės išteklius skaičiavimo metodiką, kuri yra paremta mokslininkų skaičiavimais. Galiu tik pavyzdžiu pasakyti, kad būtent mišrių… lapuočių miškuose ir yra daugiausia žvėrių, nes ten ir pašarinė bazė didžiausia, ir žvėrys ten daugiausia gyvena, palyginti su pievomis ir laukais, kur, žinome, išeina tik iš to miško pasiganyti galbūt. Turbūt nėra logikos. O pati skaičiavimo metodika parengta kartu su miškininkais, su medžioklėtvarkos projektais yra derinama ir taip suskaičiuojama, kiek būtent konkretus medžioklės ploto vienetas turi mokėti už išteklius. Tai kviečiu nepalaikyti, nes tai išbalansuotų visą mokestinę…
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Gerbiami kolegos, prašom apsispręsti balsuojant. Kas remiate S. Jovaišos pasiūlymą, balsuojate už. Komiteto pozicija – nepritarti.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 22, prieš – 27, susilaikė 39. Pataisai nepritarta.
Ir paskutinis siūlymas grupės Seimo narių A. Bauros, P. Valiūno ir Z. Streikaus. Analogiškas yra ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto.
Prašom, gerbiamas Antanai, pristatykite.
A. BAURA (LVŽSF). Mano ir kolegų siūlymas, mūsų akimis, tikrai subalansuotas. Aišku, labai gaila, kad komitetas nepritarė, bet dėl tos vienybės neprašome, kad būtų balsuojama. Pritariame komiteto nuomonei.
PIRMININKĖ. Neprašysite balsuoti, tai faktiškai atsiimate. Komitetas nėra pritaręs. Galime bendru sutarimu? Dėkoju. Visos pataisos yra peržvelgtos.
Motyvai dėl viso. K. Mažeika. Prašom.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, pirmininke. Matau, niekas nekalba prieš, tai noriu tik paraginti palaikyti, nes tai yra subalansuotas, išdiskutuotas ir aptartas tiek su medžiotojų bendruomene, kas susiję su medžioklės ištekliais, tiek su ministerija, kas susiję su žvyro ir smėlio mokesčio suvienodinimu. Tai iš tikrųjų subalansuotas įstatymo projektas ir kviečiu palaikyti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, kviečiu balsuoti dėl Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo 11 straipsnio ir 1, 3 priedų pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIIP-1116 po svarstymo.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 72, prieš – 3, susilaikė 12. Po svarstymo įstatymo projektui yra pritarta.
17.28 val.
Seimo nutarimo „Dėl nepasitikėjimo Vyriausiosios rinkimų komisijos nariu Viliumi Semeška“ projektas Nr. XIIIP-2376 (pateikimas)
Gerbiami kolegos, dabar mes turėtume imtis darbotvarkės 2-6 klausimo. Tai yra personalinis klausimas – Seimo nutarimo „Dėl nepasitikėjimo Vyriausiosios rinkimų komisijos nariu Viliumi Semeška“ projekto pateikimas. Pareigūno atleidimo procedūra bus vykdoma pagal Seimo statuto 218 straipsnio 2 dalį.
Diskusijoje dėl Seimo pareigūno ir valstybės institucijos vadovo atleidimo pirmiausia kalba atleidimo iniciatorių atstovas iki 10 minučių, po to pareigūnas, kurio atleidimo klausimas yra svarstomas, iki 30 minučių. Pastarajam dar yra skiriama iki 30 minučių atsakyti į klausimus. Toliau diskusija tęsiama bendra tvarka. Sprendimas dėl Seimo pareigūno ar valstybės institucijos vadovo atleidimo dėl nepasitikėjimo priimamas slaptu balsavimu daugiau kaip pusės visų Seimo narių balsų dauguma.
Kviečiame iniciatorių atstovę A. Širinskienę. Dėl vedimo tvarkos per šoninį mikrofoną – M. Majauskas. (Balsas salėje) Neperleidžia. Tai kuris? Prašau, Mykolai.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, frakcijos vardu norėčiau paprašyti pusės valandos pertraukos šiuo klausimu. Ačiū. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Kolegos, balsuojame. Prašau Seimą balsuoti dėl siūlymo daryti pusės valandos pertrauką.
Balsavo 102 Seimo nariai: už – 37, prieš – 54, susilaikė 11. Užtenka balsų dėl pertraukos.
Gerbiami kolegos, pusės valandos pertrauka. Mes darbotvarkę kaip ir baigėme, bet A. Matulas nori padaryti pareiškimą. Ar norite po to? (Balsai salėje)
Atsiprašau. Dar per šoninį mikrofoną A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Gerbiama pirmininke, tiesiog įvertinant tai, kad baigiasi ir posėdžio laikas, aš siūlyčiau tiesiog tada… (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Posėdžio laikas nesibaigė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Nes kol mes sulauksime pertraukos, mes tikrai turėsime baigti posėdžio laiką. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Mes šiandien turėtume dirbti iki 19 val. 30 min. (Balsai salėje) Gerbiamas Antanai, ar dabar norite, ar paskui? Yra galimybė. Prašom. Kolegos, po Seimo nario A. Matulo pareiškimo darysime pertrauką ir rinksimės lygiai 18 valandą. Klausome.
A. MATULAS (TS-LKDF). Tai man – pusė valandos?
PIRMININKĖ. Ne, susirinkti. O jūs – prašau.
17.32 val.
Seimo narių pareiškimai
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš vėlgi noriu, jeigu galima. (Balsai salėje) Ai, lėčiau šnekėti. Aš noriu dar kartą pasakyti, pateikti tam tikrą analizę ir paneigti mitą, kad tų ligoninių, kurios teikia pagalbą ar rajone… kurios turi teisę teikti pagalbą rajonų, regionų ar valstybės įstaigose, iš esmės statistiniai duomenys nesiskiria. Ir tas mitas, ir tas šmeižtas, kuris skambėjo iš ministerijos, iš ministrų lūpų dėl rajonų ligoninių, kad neva reikia optimizuoti dėl to, kad 100 % miršta žmonių dėl insulto, dėl infarkto, mano manymu, visiškai sužlugo.
Štai noriu pateikti keletą skaičių, nes tie duomenys yra pateikti „Delfi“ portale. Pavyzdžiui, dėl infarkto buvo teigiama, kad labai daug – 100 % kai kuriose ligoninėse – miršta žmonių, tai štai tas mitas: Pakruojo ligoninėje 100 % žmonių mirė nuo infarkto. Buvo vienas ligonis. Skambinau į kai kurias ligonines, klausiau, kiek tam ligoniui metų buvo? 89 metai. Vienas ligonis numiręs. Tuo tarpu Nacionaliniame vėžio institute irgi mirė vienas ligonis, irgi 100 % letališkumas. Pagal tą logiką reikėtų uždaryti abi tas ligonines, nes mirtingumas yra pats didžiausias. Lyginant kitas ligonines, pavyzdžiui, vidurkis letališkumo nuo infarkto Lietuvoje yra 14,72 %, tad jeigu reikėtų spręsti, ką uždaryti, ar Šiaulių ligoninę, ar, pavyzdžiui, Pasvalio, tai aš didžiuodamasis galiu pasakyti, kad vadovaujantis pagal tą rodiklį, tą logiką, kurią dėstė ministras, reikėtų uždaryti Šiaulių ligoninę, nes ten mirtingumas yra 17,34 %, Pasvalio ligoninėje – 15,38 %. O geriausiai reikėtų išties visiems žmonėms važiuoti gydytis pagal tą logiką į Ignalinos ligoninę, nes ten letališkumas buvo tik 7,9 % – iš 13 pagyvenusių pacientų mirė 1. Kauno klinikose letališkumas yra 8,005. Vadinasi, Ignalina geriau gydo žmones nuo infarkto, ir tikrai rekomenduoju naudotis kvalifikuotom paslaugom, važiuoti gydytis į Ignaliną. Tas mitas, kad regionai marina žmones, yra visiškai neteisingas.
Dabar dėl insulto. Nustebsite, kurie dar negirdėjote, kad geriausiai insultus gydo M. Marcinkevičiaus ligoninė. Geriausias rodiklis, mažiausias, tai yra 8,13 %, tuo tarpu Santariškių klinikose – 15,88, Kauno klinikose – 12,32. Aišku, didžiausia tragedija, problema Lietuvoje, kad Kalvarijos ligoninė, kaip buvo teigiama, ne kartą iš esmės visus žmones, kurie ten atsigula, numarina, tikroji teisybė – su insultu Kalvarijos ligoninėje gulėjo vienas žmogus ir jisai numirė, tai 100 % letališkumas. Tuo tarpu vidurkis mirtingumo nuo insulto Lietuvoje yra 12,32 %, tai, žiūrėkite, kokie rodikliai: Kėdainių ligoninė – 32 su viršum, Šiaulių – 25 su viršum, Panevėžio – 24 su viršum, Pasvalio – 17, tai aš vėlgi didžiuojuosi ir raginu važiuoti gydytis, Santaros klinikos – 12,88. Žemiau vidurkio, t. y. geriausiai gydo insultus, taip išeitų pagal tą logiką, šalia esančios ir žemiau vidurkio esančios ligoninės: Klaipėdos universitetinė ligoninė, Kupiškio ligoninė – mažiausiai mirė dėl insulto, o Kupiškio ligoninę nori reorganizuoti, uždaryti, taip pat Klaipėdos jūrininkų ligoninė, Santariškių ir Šilutės ligoninės – šiose ligoninėse mažiausiai.
Tai kokia logika vadovaudamiesi dabar tą optimizaciją darysime? Akivaizdu, kolegos, kad kriterijai yra pasirinkti visiškai ne tokie, ir aš manau, kad kaip ir dėl sviesto draudimo, rekomendacijos nevartoti darželiuose, mokyklose ministras atsiprašė, taip ir dėl šitų skaičių, dėl šito šmeižto, kuris ne kartą skambėjo iš jo lūpų, regionų ir visos Lietuvos medikų turi būti atsiprašoma. O kitaip, priešingu atveju aš raginu, viešai raginu visuomenę, medikus ginti savo interesus teismuose už tą paskleistą šmeižtą, o žmones nebijoti gydytis arčiau namų, jeigu ta paslauga yra teikiama, turi teisę įstaiga teikti tą paslaugą, kvalifikacija turi būti vienoda chirurgo, dirbančio ar didžiosiose klinikose, ar mažoje ligoninėje. Specializacija tiktai skiriasi. Siaura specializacija – taip, negali rajonai, regionai daryti tų procedūrų, kurioms jie neturi įrangos ir panašiai, ir panašiai. Bet jeigu yra leidžiama atlikti vieną kitą… veikti pagal licenciją skyriui, tai skyriaus… Lietuvos medikų kvalifikacija iš esmės yra vie-no-da.
Todėl rekomenduoju Sveikatos apsaugos ministerijai atstovauti visiems Lietuvos medikams, o ne proteguoti tiktai kelias savas ligonines. O tas mitas, kad žmonėms… Tiksliau, žmonėms iš esmės atimama galimybė rinktis, kur gydytis, ir tame kontekste yra labai sunku suvokti, kodėl vienais atvejais ta galimybė rinktis paslaugas yra taikoma, o šiuo atveju atvirkščiai – bandoma atimti galimybę žmonėms rinktis, kur gydytis. Pavyzdžiui, Santariškių ligoninėje kaulų čiulpų transplantacija yra išvystyta, mirtingumas labai mažas, komanda dirba profesionaliai ir kelis kartus daugiau gali suteikti paslaugų, negu reikia, tuo tarpu įsteigtas naujas Kaulų čiulpų transplantacijos centras Kauno klinikose, kuriose per metus, atrodo, atliekama apie 20 tiktai paslaugų per metus, o tam, kad būtų įkurtas šitas skyrius, buvo investuota ir reikės dar investuoti keliasdešimt milijonų eurų. Tokia yra vykdoma sveikatos apsaugos politika.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, dar kartą primenu, posėdžio tęsinys 18 valandą. Prašome išgerti kavos, dar kitaip maloniai praleisti šį pusvalandį.
Pertrauka
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, 18 valanda. Prašom užimti vietas. Kol jūs užimsite savo vietas, kviečiu Seimo Pirmininko pirmąją pavaduotoją. Medžiotojams gerą informaciją ji turi. Prašau.
R. BAŠKIENĖ (LVŽSF). Iš tiesų, gerbiami kolegos, aš turėjau galimybę šiek tiek pasigilinti per tą laikotarpį, kol vyko čia svarstymas. Pasigilinti norėjau į tą situaciją ir turėjau tokią galimybę ir konsultantus, kurie parodė ir ministro įsakymus, ir įstatymo projektą, todėl įvertindama buvusį balsavimą, aš manau, kad skubą galima skirti, jeigu tam pritartų Seimas. Ir didžiulė atsakomybė komiteto pirmininkui ir visiems mums, kad dar kartą pasigilintume ir pažiūrėtume, kad kokių netikslumų nebūtų, todėl šeštadienį mes šitoje sesijoje galėtume svarstyti Medžioklės įstatymo ir su juo susijusių įstatymų projektus.
PIRMININKĖ. Dėkoju.
R. BAŠKIENĖ (LVŽSF). Čia Seimo valia apsispręsti.
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiama pavaduotoja. Bendru sutarimu? (Balsai salėje) Norite balsuoti? (Balsai salėje) Prašau. Dėl siūlymo. (Balsai salėje)
Taigi balsavo 74 Seimo nariai: už – 62, prieš – 1, susilaikė 11. Vadinasi, pritarta skubai dėl Medžioklės įstatymo ir kitų dviejų lydimųjų.
18.02 val.
Seimo nutarimo „Dėl nepasitikėjimo Vyriausiosios rinkimų komisijos nariu Viliumi Semeška“ projektas Nr. XIIIP-2376 (pateikimo tęsinys, svarstymas ir priėmimas)
Gerbiami kolegos, grįžtame prie Seimo nutarimo „Dėl nepasitikėjimo Vyriausiosios rinkimų komisijos nariu Viliumi Semeška“ projekto Nr. XIIIP-2376. Kviečiu A. Širinskienę jį pristatyti. Prašom.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymas VRK nariui kelia tikrai išimtinius reikalavimus tiek nepriekaištingos reputacijos, tiek elgesio etikos, tiek ir moralės. VRK nariu yra tampama Seimui pritarus, t. y. Seimas išreiškia pasitikėjimą kandidatu. Tad kyla retorinis klausimas, ar asmuo, kuris Seimui yra teikęs tikrovės neatitinkančius duomenis apie savo išsilavinimą, savo darbovietę, o paskui dar ir galimai klastojęs jam prokuratūros pateiktus dokumentus, gali išlaikyti Seimo pasitikėjimą juo? Manyčiau, kad tikrai ne. Man yra labai apmaudu, kad šiandien reikia kelti klausimą, ar mes galime pasitikėti tokios garbingos institucijos, kuri kontroliuoja rinkimų procesą, kuri yra tokia svarbi politinei sistemai, ar mes tuo nariu galime pasitikėti?
Problema yra ta, kad ponas V. Semeška, dar prieš tapdamas VRK nariu, pateikė tikrovės neatitinkančią bei žinomai neteisingą informaciją apie savo išsilavinimą. Tiek Seimui, tiek VRK teiktuose CV V. Semeška buvo nurodęs baigtą vidurinį išsilavinimą bei aukštojo mokslo studijas, kurios, pasak vienos jo biografijos, yra baigtos netgi užsienio šalyje.
Kaip konstatuojama Vilniaus apygardos prokuratūros nutarime, kai kurie iš jūsų, aš mačiau, turite tą trumpąjį variantą, kuris kažkaip sutrumpėjo iš prokuratūros kol atkeliavo į jūsų rankas, tame trumpajame variante nėra, tačiau tame variante, kurį tikrai pasirašė prokuroras, yra konstatuojama, kad prokuratūrai atliekant tyrimą (čia tiesioginė citata) paaiškėjo, kad „aukštosios mokyklos Geothe Institut Duisburgo mieste nėra“, taip pat paaiškėjo, kad valstybės politikas Druskininkų savivaldybės narys V. Semeška galimai nėra įgijęs vidurinio išsilavinimo.
Savo rašte, nutarime prokuratūra taip pat nurodo (tiesioginė citata): „Atsižvelgiant į tai, kad be vidurinį išsilavinimą patvirtinančio brandos atestato asmuo neturi teisės studijuoti aukštesnės pakopos švietimo įstaigose ir įgyti aukštojo išsilavinimo, kelia pagrįstų abejonių, ar teisėtai V. Semeška įgijo banko tarnautojo kvalifikaciją aukštesniojoje ekonomikos mokykloje bei bakalauro ir magistro kvalifikacinius laipsnius VU.“ Prokuratūros priimtame nutarime, be kita ko, yra nurodyta, kad V. Semešką priimant į Vilniaus aukštesniąją mokyklą (vėlgi citatos pradžia), „buvo pažeista imperatyvi Šveitimo įstatymo 6 straipsnio 1 dalies nuostata, kadangi stodamas į aukštesniąją mokyklą V. Semeška nebuvo įgijęs vidurinio išsilavinimo.“ Taigi kartojasi visiems žinoma pono D. Mažinto situacija, tačiau tada Tėvynės sąjunga veikė labai principingai ir aukštas pareigas ėjęs valstybės tarnautojas turėjo atsisakyti savo darbo vietos. Reikia tikėtis, kad tokį principingumą mes matysime ir dabar.
Kitas dalykas. VRK narys V. Semeška pateikė tikrovės neatitinkančią bei žinomai klaidingą informaciją apie savo darbovietę. Viename iš jo CV yra nurodoma, kad ponas V. Semeška 1997–2002 metais ėjo UAB „GU Baltic“ direktoriaus ir valdybos nario pareigas. 2015 metais kovo mėnesį savivaldybių tarybų rinkimuose pateiktoje biografijoje yra teigiama, kad V. Semeška vadovavo Vokietijos įmonei „G-U Baltic“, jau su brūkšneliu rašoma, tačiau nei viena, nei kita informacija nėra teisinga, nes Lietuvos juridinių asmenų registre nėra ir nebuvo registruotos nei UAB „GU Baltic“, nei „G-U Baltic“.
Iš tiesų V. Semeška vadovavo įmonei „Gretsch-Unitas Baltic“. Vadovaudamas šiai įmonei V. Semeška atliko įvairius teisės normoms ir gerai moralei prieštaraujančius veiksmus ir padarė žalą įmonei. Dalis šių nuostolių iš V. Semeškos vėliau buvo priteista. Teismas konstatavo, kad V. Semeška, kaip įmonės vadovas, padarė žymius finansinės drausmės pažeidimus ir Lietuvos Aukščiausiasis Teismas 2002 metais nutartimi priteisė V. Semeškai daugiau kaip 100 tūkst. litų atlyginimą įmonei UAB „Gretsch-Unitas Baltic“. Mes apie tai negalėjome žinoti, nes tiesiog turėdami neteisingus duomenis apie jo darbovietę, sutrumpintą darbovietės pavadinimą, tų duomenų negalėjome niekaip rasti.
Trečias dalykas. V. Semeška, kaip VRK narys, veikia destruktyviai, vengia atlikti VRK nario pareigas, savo teisės aktams prieštaraujančiais reikalavimais iš esmės apsunkina VRK darbo organizavimą ir pamina kolegialumo principą. Tapęs VRK nariu, V. Semeška iš karto pradėjo reikalauti, kad VRK jam mokėtų fiksuotą atlyginimą, tai yra ne už atliktus darbus, kaip tai numato Lietuvos Respublikos galiojantys teisės aktai, bet už einamas pareigas. Tai yra jis pradėjo reikalauti, kad VRK pažeistų teisės aktus ir mokėtų atlyginimą kitaip, negu teisės aktai leidžia daryti. VRK atsisakius vykdyti neteisėtą reikalavimą, vasario mėnesį V. Semeška kreipėsi į Vilniaus apygardos administracinį teismą reikalaudamas, kad jam pareiginė alga būtų skaičiuojama netaikant Pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo tvarkos, nors tas įstatymas imperatyviai nurodo, kad tokių komisijų, kaip kad yra VRK, kurių posėdžiai vyksta periodiškai, nariams pareiginės algos dydis apskaičiuojamas proporcingai dirbtam laikui. Teismas nutartimi V. Semeškos skundą atmetė, dabar vėl yra skundas apskųstas ir VRK yra veliama į nuolatinį bylinėjimosi procesą.
Deja, negana to, būdamas VRK nariu, V. Semeška sistemingai vergė konkrečių darbų. Seimo narių teikime jūs turite įdėtas nuorodas, kai jis atsisako rengti paklausimus, nedalyvauja vykdomuose tyrimuose ir kartu atsisako atlikti kitus konkrečius darbus. Tai, be abejo, paralyžiuoja VRK darbą, ypač tokiu metu, kai ir taip vienas iš VRK narių yra atsistatydinęs, o kito nesame spėję paskirti.
Kitas dalykas, net ir kilus klausimui dėl nepasitikėjimo, V. Semeška tęsė veiką, kuri prasilenkia su elementariais etikos principais ir galimai turi veikų, susijusių su dokumentų klastojimu, požymių. Pastarosiomis dienomis V. Semeška intensyviai platina prokuratūros nutarimo kopiją, taip pat ir feisbuke bei Seimo nariams, kiek man teko matyti tą kopiją, ir bando sudaryti įspūdį, kad neva prokuratūra nenustatė jokių pažeidimų. Deja, egzistuoja du prokuratūros nutarimai, jie yra pažymėti ta pačia data ir tuo pačiu numeriu. Viename iš nutarimų, kurį būtent ir platina V. Semeška, yra ištrintos reikšmingos faktinės aplinkybės, kurias prokuratūra nustatė ir kurios ponui V. Semeškai nepatogios, t. y. pašalinti V. Semeškos nuo mūsų visų nuslėpti faktai apie jo išsilavinimą, tai nustatė prokuratūra, taip pat nepateikti kiti duomenys.
Ar galime sakyti, kad toks VRK nario elgesys, kada yra galimai klastojamas prokuratūros nutarimas, klaidinami Seimo nariai ir visuomenė, tą prokuratūros nutarimą skelbiant viešai, yra tinkamas VRK nariui? Mano manymu, tikrai nėra tinkamas ir labai abejotina, ar tokį elgesį, kokį leidžia minėtas VRK narys, gali toleruoti Seimas.
Kodėl tokį elgesį toleruoja V. Semešką delegavusi Tėvynės sąjunga? Manyčiau, kad tikrai yra dvejopi standartai ir tiesiog elementarių moralės normų paminimas. Tik pabandykime įsivaizduoti situaciją, kas dėtųsi ir kokia Tėvynės sąjungos reakcija būtų, jeigu V. Semeška būtų valstiečių deleguotas narys. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Dėkojame už pateikimą. Gerbiami kolegos, prašau korektiškumo, išklausysime visas nuomones. Dabar kviečiame V. Semešką. Prašom. (Balsai salėje) Būtent pagal 218 straipsnį pareigūnas atsako į klausimus. Prašom, gerbiamasis Semeška.
V. SEMEŠKA. Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, prieš devynis mėnesius jūs, gerbiami Seimo nariai, šioje pačioje salėje išreiškėte man savo pasitikėjimą – delegavote dirbti į Lietuvos Respublikos vyriausiąją rinkimų komisiją. Balsuodami už mano patvirtinimą komisijos nariu, jūs, kaip tautos atstovavimo mandatą gavę Lietuvos Respublikos piliečiai, pritarėte, jog aš, Vilius Semeška, Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partijos siūlomas kandidatas, atitinku visus keliamus reikalavimus, t. y. esu nepriekaištingos reputacijos, turiu patirties rinkimų komisijos darbe, turiu kandidatams būtiną išsilavinimą, todėl esu patvirtinamas Vyriausiosios rinkimų komisijos nariu. Tai buvo man didelė garbė ir sakau tai nuoširdžiai, o kartu didelis iššūkis bei pareiga. Pareiga jums, gerbiami Seimo nariai, įstatymams, Lietuvos žmonėms ir tėvynei Lietuvai.
Aš nebuvau ir nesu tik formalus šios komisijos narys, ateinantis į posėdžius pakelti ranką ar tyliai patūnoti kėdėje, kai svarstomi klausimai pasiekia komisijos darbotvarkę. Dar iki savojo paskyrimo, atidžiai išnagrinėjęs su komisijos darbu susijusius įstatymus, parlamento, t. y. jūsų, gerbiami Seimo nariai, komisijai deleguotas funkcijas, savo darbu visus šiuos mėnesius stengiausi prisidėti prie šios institucijos veiklos tobulinimo, strategijos, vizijos kūrimo. Aktyviai prisidedu rengiant Rinkimų ir Referendumo įstatymų pataisas. Siūlau Vyriausiajai rinkimų komisijai imtis tam tikro monitoringo, kad ypač prieš savivaldos rinkimus visi rinkimų dalyviai elgtųsi sąžiningai, nepažeidinėtų įstatymų.
Visuomet kovojau už teisėtumo, nepriklausomumo, kolegialumo, viešumo ir nešališkumo principus. Drąsiai ir netgi aštrokai keliu matomus trūkumus, netyliu dėl galimo kai kurių kolegų piktnaudžiavimo ar net bandymo pažeisti įstatymus. Tokiems nebuvau, nesu ir nebūsiu patogus. Ir tai suprantama. Tačiau tų kolegų, kurie savo darbą Vyriausiojoje rinkimų komisijoje supranta kaip pareigą valstybei, tų kolegų pritarimą ir palaikymą jaučiau ir tebejaučiu. Jaučiau ir tebejaučiu ir daugumos jūsų, gerbiami Seimo nariai, palaikymą. Ačiū jums už tai.
Tačiau šiandien esu čia, priešais jus, nes dalis iš jūsų suabejojote savo ankstesniu pasirinkimu. 45 Seimo narių man pareikštą nepasitikėjimą ir abejones mano darbu priimu kaip demokratijos išraišką, kai, iškilus bet kokioms, net mažiausioms abejonėms dėl Seimo paskirtojo vienos iš svarbiausių valstybės institucijų atstovo, tautos mandatą turintys politikai turi teisę reikalauti atsakyti į iškilusias abejones, o kartu ir leisti pateikti man savuosius paaiškinimus į metamus kaltinimus. Todėl stovėdamas prieš jus, gerbiami parlamentarai, sąžiningai ir atvirai sakau: nepažeidinėjau jokio Lietuvos Respublikos įstatymo. Tą nustatė ir Generalinė prokuratūra. Nesulaužiau Vyriausiosios rinkimų komisijos nario priesaikos, dirbau ir dirbu vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucija, įstatymais, sąžiningai atlieku man patikėtas pareigas.
Todėl teiginiai, kad Vyriausiosios rinkimų komisijos narys V. Semeška tiek Vyriausiajai rinkimų komisijai, tiek Lietuvos Respublikos Seimui pateikė tikrovės neatitinkančią bei žinomai neteisingą informaciją apie savo išsilavinimą, yra neteisingi ir klaidinantys. Turiu vieną ir vienintelį prokuratūros nutarimą, kurį gavau, beje, išimties tvarka, nes Druskininkų etikos komisija, tyrusi mano veiklą, atsisakė išduoti, todėl nuvykau į Generalinę prokuratūrą ir tik generalinio prokuroro pavaduotojo dėka buvo nedelsiant man pateiktas nutarimo nuorašas, kad galėčiau apsiginti viešojoje erdvėje, kad Generalinė prokuratūra nematė pagrindo pradėti jokio tyrimo dėl mano galimai neteisėtų reikalavimų ir išskirtinių darbo sąlygų.
Gerbiami parlamentarai, ar kreipimasis į teismą, kai vienintelės teisėtos institucijos, aiškinančios įstatymo normas, prašoma nustatyti, ar dabar galiojanti Vyriausiosios rinkimų komisijos nario darbo apmokėjimo tvarka nepažeidžia jo, kaip valstybės pareigūno, nepriklausomumo nuo politinių vėjų ir asmeninių vertinimų, teisinėje valstybėje yra išskirtinių sąlygų reikalavimas?
Dėl buvusios darbovietės, tai yra dėl bendrovės „Gretsch-Unitas Baltic“, mano pateiktas šios įmonės pavadinimas „G-U Baltic“ – tai ne Seimo narių ir visuomenės klaidinimas, o bendrovės „Gretsch-Unitas Baltic“ prekinis ženklas, trumpinys, kuriuo bendrovė atpažįstama verslo pasaulyje, taip pat kaip, pavyzdžiui, „Baltic News Service“ žinoma kaip BNS, arba Lietuvos radijas ir televizija – kaip LRT.
Aš esu jums dėkingas, gerbiamieji Seimo nariai, kad turiu galimybę čia šiandien kalbėti, kalbėti Lietuvos Respublikos Seime ir kartu kalbėti visiems Lietuvos žmonėms, visai Lietuvai. Dėkingas, nes istorijai išliks šio posėdžio, o ir mano kalbos įrašas, ir jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, balsavimo rezultatai. Rezultatai, kurie ne tik rinkėjų, bet ir jūsų artimųjų leis jūsų paklausti, pagal ką – sąžinę ir Lietuvos Respublikos Seimo nario priesaiką balsavai ar balsavai pagal zadaniją ir politinį prisitaikėliškumą? Ne, ne savo šeimininko vergai labiausiai nekenčia, o to, kuris tapo laisvas. Aš jūsų prašau balsuoti kiekvieno pagal savo sąžinę, tačiau kad ir koks būtų verdiktas, esu ir liksiu dėkingas jums už man suteiktą galimybę bent trumpą laikotarpį būti prisidėjusį prie mūsų mylimos Lietuvos ateities ir demokratijos bei jos stiprinimo. Dėkoju jums už dėmesį.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori klausti 15 Seimo narių ir klausimus pradeda J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamas komisijos nary, ar nemanote, kad tokia valstiečių ir žaliųjų iniciatyva pareiškiant jums nepasitikėjimą, ne paslaptis, kad jūs labai principingai kėlėte kai kuriuos šios partijos dalyvavimo praėjusiuose rinkimuose galimus pažeidimus, bus toks ženklas ir likusiems komisijos nariams: jeigu jūs štai būsite principingi ir kritiški valstiečių ir žaliųjų galimų pažeidimų atžvilgiu, štai jūs stovėsite tribūnoje sulaukę nepasitikėjimo. Ar galima tikėtis, kad po tokio veiksmo komisijos nariai sugebės dirbti objektyviai ir nešališkai?
V. SEMEŠKA. Dėkoju už klausimą. Gerbiamieji Seimo nariai, prieš einant čia, į tribūną, į šią ne itin malonią procedūrą, manęs Vyriausiosios rinkimų komisijos nariai paklausė, ar ir mums gali nutikti taip pat, jeigu, pavyzdžiui, mes balsuosime už vienai ar kitai daugumai nepriimtinus sprendimus ir ar mus iškvies, mus taršys, tardys ir kaltins, kad mes kitą kartą balsuotume taip, kaip tai daugumai reikia, nesvarbu, kokia ta dauguma būtų, ar iš vienos, ar iš kitos pusės? Todėl manyčiau, kad tai yra tam tikras precedentas, kurio neturėtų būti mūsų teisinėje ir demokratinėje valstybėje.
PIRMININKĖ. Klausia R. Morkūnaitė-Mikulėnienė.
R. MORKŪNAITĖ-MIKULĖNIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš iš tikrųjų labiau norėčiau klausinėti žmogaus, kuris čia, tribūnoje, kaltina V. Semešką, bet kadangi tokios galimybės nėra, tai aš tik galėčiau nusistebėti, kaip katalikų teologijos mokslų absolventė ponia A. Širinskienė supranta ir dešimties Dievo įsakymų svarbą, kad meluoti yra nei garbinga, nei gražu. Jūs meluojate, kad prokuratūra pripažino V. Semešką kaltu, jūs meluojate, kad jis nebaigęs vidurinės mokyklos mokslų ir t. t., ir panašiai. Bet mano klausimas dabar V. Semeškai, kadangi ponia A. Širinskienė užsiėmusi kažkuo.
Ar jūs nemanote, kaip ir kolega Jurgis minėjo, kad visa situacija rodo tai, kad vis mažiau ir mažiau žmonių norės imtis darbo VRK? Jūs iš dalies atsakėte. Bet pratęsdama mintį noriu paklausti, kiek yra su Valstiečių ir žaliųjų partija susijusių nebaigtų tyrimų, ir galbūt tai yra susiję, kad šitaip karštligiškai norima jus pašalinti iš šitos komisijos?
V. SEMEŠKA. Dėkoju už klausimą. Iš tiesų nors ir esu deleguotas Tėvynės Sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų, tačiau vis dar esu Vyriausiosios rinkimų komisijos narys ir sieksiu objektyvumo, nesvarbu, kad ir kokia partija būtų. Šiandien nešioju ženklelį ir didžiuojuosi Vyriausiosios rinkimų komisijos ženkleliu. Tiek Tėvynės sąjunga daro tam tikrų pažeidimų, tiek visos partijos daro daug pažeidimų ir šiandien mes turime begalę tyrimų. Iš tiesų sekretoriatas neaprėpia. Jūs puikiai žinote, dauguma Seimo narių nepatenkinti, kadangi tyrimai trunka ilgiau negu pusę metų, kai kurie beveik metus, ir iš tiesų tam tikro, sakykime, menedžmento, arba vadovavimo, komisijai galbūt patirties stoka neleidžia mums kol kas puikiai kartu dirbti. Bet aš tikiu, kad viskas įmanoma, jeigu yra geri norai, jeigu yra žmogiškas dialogas, tikrai galima nuversti kalnus.
PIRMININKĖ. Klausia R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Aš norėjau, aišku, klausti pranešėjos, ypač kai ji daug kalbėjo apie moralę. Norėjau jos paklausti apie moralę, kai atsisakoma tirti R. Karbauskio reikalus, kada išteisinamas A. Skardžius ir į tribūną pastatomas V. Semeška.
Viliau, jūsų noriu paklausti. Kiek aš žinau, kiek domėjausi, pirmąją zadaniją prokuratūrai davė R. Malinauskas, tačiau prokuratūra atsisakė vykdyti tą zadaniją pasakydama, kad nemato pagrindo dėl kokių nors pažeidimų atlikti tyrimus. Dabar zadaniją vykdo ponia A. Širinskienė su valstiečiais. Gal jūs galėtumėte nors trumpai pačią pradžią priminti, kaip visa tai atsirado ir kaip ta zadanija pradėjo gyventi ir atėjo iki šitos fašistuojančios daugumos? (Balsai salėje)
V. SEMEŠKA. Dėkoju už klausimą. Iš tiesų aš pabandysiu be emocijų ir diplomatiškai atsakyti. Jūs tikrai puikiai žinote apie mano veiklą Druskininkų savivaldybės taryboje. Gerbiami parlamentarai, iš tiesų tai, kas vyksta Druskininkų savivaldybėje, mes turime visišką eroziją. Deja, dėl persekiojimo. Įsivaizduokite, kad pas ką tik pagimdžiusią mano žmoną atvažiuoja anonimai ir įteikia jai įvairiausius laiškus, kai manęs nėra namuose. Mano vaikas negali eiti į mokyklą, nes Druskininkuose dalinamas 10 tūkst. tiražu 20 tūkst. gyventojų savivaldybėje propagandinis politikos prikimštas leidinys, kur yra menkinama opozicija, neišklausoma kitos nuomonės. Mano šeima turėjo evakuotis iš Druskininkų į Vilnių, labai apgailestauju dėl to.
Bet aš tikiu, kad vis dėlto laikas atves net ir į Druskininkus demokratijos šviesą, o tos zadanijos, kurios buvo, užges visam laikui mūsų demokratinėje valstybėje, kuri dar vystosi, nes apskritai nėra išsivysčiusių valstybių pasaulyje, jos visos yra besivystančios – vienos labiau, kitos mažiau. Tad aš tikiu, kad mes irgi pasieksime tam tikrą Europos kultūros lygį tiek parlamente, tiek ir mūsų visuomenėje ir tos sovietinių laikų zadanijos apskritai bus išgyvendintos. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėl vedimo tvarkos per šoninį mikrofoną – J. Bernatonis. Prašau.
J. BERNATONIS (LSDDF). Gerbiama posėdžio pirmininke, kadangi šitas svarstymas vyksta Lietuvos Respublikos Seime – tautos atstovybėje, aš prašyčiau jūsų padaryti pastabą Seimo nariams ir svarstomajam, kad nevartotų nevalstybinės kalbos.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ir A. Vinkus. Prašau. (Balsai salėje)
A. VINKUS (LSDDF). Aš norėčiau labai geranoriškai kreiptis į dešiniąją pusę. Kadangi aš pirmą kadenciją, kartais būnu šokiruotas tokiais vertinimais priešingos pusės, kuri turi savo nuomonę. Aš labai prašau tų, kurie jau ne pirmą kartą sako „fašistuojanti pusė“, tai labai mums skaudu. Aš tikiuosi jūsų geranoriškumo, kad jūs supratote ir šį vakarą išgyvensite, kad taip pasakėte.
PIRMININKĖ. Ir iš kitos pusės – G. Landsbergis.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Pirmininke!
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Aš tik labai trumpą repliką gerbiamam ambasadoriui. Aš tiesiog labai apgailestauju, kad jūs pasirinkote ir esate fašistuojančiųjų pusėje. Tai jūsų pasirinkimas.
PIRMININKĖ. Ką tik buvo pageidauta emocijas tvardyti.
Ir A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Labai malonu girdėti iš tos pusės, kurią Seimas visai neseniai, 2007 metais, pripažino teroristine organizacija, girdėti tokius epitetus kairiajai pusei.
O poniai R. Juknevičienei noriu pasakyti, kad A. Skardžiui kaltinimų nebuvo. Buvo pasakyta komanda fas. Valkiokit, galbūt ką nors surasite!
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kolegos, grįžtame prie klausimų.
A. VINKUS (LSDDF). Aš kreipiuosi ir į…
PIRMININKĖ. Dar A. Vinkus.
A. VINKUS (LSDDF). …ką tik kalbėjusįjį. Kreipdamasis į jus noriu pasakyti – aš didžiuojuosi, kad esu toje pusėje, jūs didžiuojatės, kad esate toje pusėje, bet būkite malonus, padarykite įtaką. Tokiems apibendrinimams neturite nei pagrindo, nei teisės, priešingu atveju jūs nešite atsakomybę.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kolegos, palaikau kvietimus gerbti save ir savo kolegas.
Tęsiame klausimus. Klausia J. Džiugelis.
J. DŽIUGELIS (LVŽSF). Ačiū, pirmininke. Aš turiu klausimą V. Semeškai. Mano klausimas bus iš dviejų dalių. Gerbiamas pranešėjau, ar kaip nors neteisėtai duodamas kyšį ar kitaip mėginote paveikti tuometinio Vilniaus finansų ir kredito technikumo, vėliau tapusio Ekonomikos mokykla, darbuotojus, kad jie priimtų jus mokytis pateikus tik pažymą apie baigtus mokslus?
Antras mano klausimas. Ar prieš jus šiuo metu vykdomas koks nors teisinių institucijų tyrimas dėl dokumentų klastojimo? Ačiū jums už atsakymą.
V. SEMEŠKA. Dėkoju, gerbiamas parlamentare, už klausimus. Iš tiesų labai atvirai, nieko neslėpdamas pasakysiu, kad jokio teisinio persekiojimo, jokios baudžiamosios bylos, jokio statuso – nei specialiojo liudytojo, nei įtariamojo, net jokioje apklausoje nedalyvauju ir nedalyvavau jau ištisus metus. Buvo keletas apklausų, kai buvo gavę skundus iš gerbiamo mero R. Malinausko.
Dėl Mandatų komisijos tikrai pasakysiu jums sąžiningai, iš visos širdies – nereikėjo man nei dovanų dovanoti, nei papirkti. Aš manau, kad tikrai garbingai mokiausi beveik ketverius metus Aukštesniojoje ekonomikos mokykloje, ją sėkmingai baigiau, beje, puikiais pažymiais, ir didžiuojuosi, kad įgijau banko tarnautojo kvalifikaciją, gavau gerų žinių. Kviečiu jus tikrai net neabejoti, kad mano įstojimas į Vilniaus aukštesniąją mokyklą buvo sąžiningas ir teisėtas.
PIRMININKĖ. Klausia M. Navickienė.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Ponios A. Širinskienės kalba iš tribūnos glumina ir parodo, kaip ramiu tonu galima transliuoti fake news teologės lūpomis, procedūrų ministrės ir triukų su kitų Seimo narių kortelėmis meistrės lūpomis. Jinai kalbėjo apie garbę ir apie VRK, kaip apie garbingą instituciją, tačiau nė vieno žodžio nepaminėjo apie šitos garbingos institucijos pirmininkę L. Matjošaitytę, ir jos dvejopi standartai, keliami tiek žiniasklaidoje, tiek tarp didelės dalies Seimo narių, nebuvo niekaip atliepti. Ponios L. Matjošaitytės standartas poniai A. Širinskienei tinka, bet, Viliau, tavo standartas, deja, jau ne. Jinai leidžia sau interpretuoti prokuratūros raštus, biografijos faktus, painioti įmonės prekės ženklą su pavadinimu. Tiesą sakant, žinau, kad turi tiek tinkamą išsilavinimą, turi kompetenciją ir turi nepakantumą netiesai ir korupcijai. Man labai gaila, kad tu tampi…
PIRMININKĖ. Gerbiamoji Monika, klausimas.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). …susidorojimo objektu, ir noriu paklausti, ar manai, kad paaiškėjus ir įrodžius, kad šita ponia melavo iš tribūnos, jai užteks drąsos ir katalikiškumo savyje tavęs atsiprašyti?
V. SEMEŠKA. Dėkoju už klausimą, miela Monika. Iš tiesų gerbiama parlamentarė A. Širinskienė man vis dėlto kažkodėl patinka, jūs pykite, nepykite, aš pasakysiu kodėl. Jinai man primena mano šviesiosios atminties močiutę: jinai panašiai taip atrodė, panašiai taip kalbėjo, tokiu tonu, ir mane mažą, prisimenu, vesdavo į bažnyčią. Žinote, paauglį, mažą – tu turi eiti ir einam. Todėl aš taip žiūriu filosofiškai į jos visas kalbas, man kartais net gražu, aš manau, kad ir jums patiems gražu, bet kartu ją ir gerbiu, nes žaviuosi jos gebėjimu šaltu veidu kalbėti rimtus dalykus, supinant, sumaišant, padarant tokią mišrainę, kokteilį ir tai iš tiesų atrodo kaip dešimt Dievo įsakymų. Tai su tam tikru humoru žiūriu. Ačiū, Monika.
PIRMININKĖ. Klausia G. Skaistė. Nėra. M. Adomėno… Yra, prašom.
M. ADOMĖNAS (MSNG). Mano klausimas buvo A. Širinskienei, tad aš jo neužduosiu.
PIRMININKĖ. Tuomet klausia E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Norėčiau pasiteirauti vieno klausimo. Teko girdėti apie tam tikrą problemą komisijoje, kai buvo neaiški apmokėjimo sistema. Iš tiesų ar tai sutvarkyta, ar ne? Nes, na, buvo tokių nuogirdų, kad sunku buvo kaip nors apskaityti ir be jokios sistemos faktiškai buvo mokami atlyginimai, neaišku, pagal kokį reglamentavimą. Ar tas sutvarkyta jau?
V. SEMEŠKA. Dėkoju, gerbiamasis Edmundai, už klausimą. Iš tiesų man nėra malonu atskleisti mūsų vidinę virtuvę, bet, gerbiami Seimo nariai, jūs turėtumėte žinoti, kad šiandien VRK nario vidutinis darbo užmokestis nesiekia 450 eurų prieš mokesčius. Komisija byra. Du geriausi teisininkai – teisės profesorius ir žinoma notarė, dirbanti jau antrą kadenciją, – labai liūdna, paliko komisiją. Iš tiesų tai buvo patys kompetentingiausi žmonės, į kuriuos mes rėmėmės.
Tam tikrų manipuliacijų, turiu pripažinti, dėl darbo užmokesčio yra, todėl ir prašiau teismo išaiškinti, ar teisingai taikomas dar nuo Z. Vaigausko laikų įstatymas, kai VRK pirmininkui paliekama teisė išbraukti, braukyti, sakykim, ant kilimėlio kviesti atsiskaityti kiekvieną mėnesį nepriklausomą VRK narį. Tai mes prarandame savo objektyvumą, iš principo mes pradedame galvoti, ar mūsų sprendimai yra tinkami pirmininkei, ar mūsų pasisakymai tinkami, nes jeigu mes galbūt ne taip elgsimės, mums išbrauks tas tikras valandas, o kad išbraukia valandas, aš turiu įrodymų, ir ne tik man, bet ir kitiems VRK nariams, kurie nedrįsta pasakyti, nes galbūt bijo, kad tos valandos bus dar labiau išbraukiamos.
Štai tas nubyrėjimas tikrai nėra gerai, ypač artėjant rinkimų maratonui ir referendumui. Todėl galbūt, Seimo nariai, būtų prašymas ne nuo VRK pirmininkės, o nuo manęs pagalvoti, ar nebūtų galima patobulinti Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo ir dėl tų narių, kurie nori atiduoti visą savo energiją, patirtį, darbą, galėtų dirbti visą darbo dieną, uždirbti padorų atlyginimą, nes veiklos iš tiesų yra labai daug, mes net neatliekame jokio monitoringo savivaldybėse, o turėtume, ir tai padėtų mums visiems.
PIRMININKĖ. Klausia V. Bakas. Prašom.
V. BAKAS (LVŽSF). Ačiū. Gerbiamas pareigūne, kaip jus įvardino posėdžio pirmininkė. Iš tikrųjų esate pareigūnas, ne politikas, aš taip suprantu. NSGK atliko tyrimą, kuriame matome, kad rinkimų procesas iš esmės yra stipriai skylėtas, VRK vaidmuo ilgus metus buvo toks reaktyvus ir neefektyvus, sakyčiau. Pro tas skyles į Seimą patenka įvairius šešėlinius interesus aptarnaujantys pažeidžiami politikai. Mes iki šiol nežinome, kokiais pinigais buvo finansuojama Darbo partijos juodoji buhalterija. STT šiemet pateikė ataskaitą, kaip masiškai apeinami rinkimų įstatymai. Tai pirmas klausimas, kokias įžvalgas ir išvadas padarėte po šio tyrimo ir ataskaitos?
Ir antra dalis. Laukia treji rinkimai. Iš VRK sklinda nuolatiniai skandalai, chaosas, politikavimas. Man susidarė toks įspūdis, to chaoso epicentre nuolat skamba jūsų pavardė. Žinios, kurios ateina iš VRK, verčia paklausti jūsų, ar jūs teisingai suprantate iššūkius, kurie kyla VRK, visuomenės lūkesčius? Kaip manote, ar VRK deleguoti žmonės yra pajėgūs susitelkti ir užtikrinti sklandų rinkimų procesą? Aš vertinu jūsų darbą savivaldybės taryboje, tačiau ko jūs siekiate čia, su kuo kovojate, už ką kovojate?
V. SEMEŠKA. Dėkoju jums, gerbiamasis Bakai, už labai taiklius klausimus. Nėra neklystančių žmonių, aš pripažįstu, kad ir aš darau klaidų ir gailiuos dėl jų. Bet aš puikiai suvokiu, ko atėjau į Vyriausiąją rinkimų komisiją, ir esu nepaprastai dėkingas, kad gavau jūsų pasitikėjimą. Tai yra atėjau, kad Lietuvoje būtų sąžiningi ir skaidrūs rinkimai, kad visi prie rinkimų starto linijų stovėtume vienodomis sąlygomis. Čia yra pagrindas. Kad nebūtų finansuojamos per trečiuosius asmenis tam tikros netiesioginės rinkiminės kampanijos, mes savo komisijoje tą galime padaryti šiandien, jeigu pagaliau pradėtume formuoti praktiką, įgytume drąsos, jeigu mūsų Vyriausiosios rinkimų komisijos vadovai nelakstytų per tris, keturis darbus. Mes šiandien komisijoje neturime nė vieno pavaduotojo, kuris nuolat sėdėtų komisijoje. O mūsų pirmininkė išvažiuoja mėnesiui laiko į komandiruotes į Kanadą, į Jordaniją, ką tik grįžo iš Korėjos. Sekretoriatas turi daug problemų, jie nespėja. Mums reikia gero menedžmento, gero vadovavimo, dar kartą grįžkite, kviečiu, prie Rinkimų komisijos įstatymo pataisų, sureguliuokime kartu, kartu su komisija ir mes turėsime daug geresnį rezultatą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Dėkoju. Aš porą klausimėlių turiu. Pirmas būtų, kokie, jūsų žiniomis, dabartiniai artimiausi svarbūs tyrimai bus atlikti VRK, kurie galbūt liečia tuos, kurie dabar nepageidauja jūsų matyti toje komisijoje? Ir antras, iš komiteto pirmininkės, panašios į jūsų močiutę, pasakymo girdėjau, kad jūs vadovavote neegzistuojančiai įmonei, kuriai pridarėte nuostolių. Kaip gali taip atsitikti?
V. SEMEŠKA. Dėkoju už klausimą. Pirmiausia norėčiau galbūt atsiprašyti gerbiamosios A. Širinskienės, tikrai nenorėjau jos įžeisti, pavadinti močiute ar ką, aš tik pasakiau – kaip, nes iš tiesų tam tikras stilius buvo panašus. Bet atsakant į jūsų klausimus dėl bendrovės, iš tiesų prekinis ženklas „G-U“, jeigu mes vadiname LRT, vadiname BNS, vadiname kitais trumpiniais kompanijas, tai tikrai nebuvo kažkoks sąmoningas klaidinimas. O tam tikri ūkiniai ginčai, aš buvau tos bendrovės akcininkas, taip, vyko, tam tikras nesusipratimas vyko su akcininkais, buvo bylos, tai buvo tam tikra žala ir aš ją atlyginau net prieš 20 metų, būdamas jaunas verslininkas. Ir tai buvo mano klaida, aš tai pripažįstu, aš toliau sėkmingai dariau verslo karjerą didelėje vokiečių kompanijoje „Lidl Stiftung“ ir kuo džiaugiuosi šiandien – gausa parduotuvių, kurios yra Lietuvoje, „Lidl“ bendrovės. Labai ačiū.
O dėl tyrimų, gerbiamasis Sergejau, turiu būti objektyvus. Mūsų Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionys demokratai, kurie mane ir delegavo, taip pat turi tam tikrų problemų. Gerbiamasis R. Karbauskis kreipėsi dėl finansavimo teisėtumo, tyrimas eina į pabaigą. Lygiai taip pat turi Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga keletą tyrimų. Lygiai taip pat didelį tyrimą turi partija „Tvarka ir teisingumas“, turime net operatyvinę medžiagą iš STT, ten tikrai sudėtingas tyrimas ir jo baigtis neaiški, šiandien nenoriu prognozuoti, kuo jis baigsis.
Mes turime tyrimų tikrai labai daug, ir man kartais gaila mūsų sekretoriato, kuris sėdi iki aštuonių, devynių vakaro, kad rinktų tą medžiagą, užklausas. Ten persidirba žmonės tiesiog. Ačiū.
PIRMININKĖ. Klausia V. Vingrienė. Prašom.
V. VINGRIENĖ (LVŽSF). Dėkoju, gerbiama pirmininke. Jūs esate paskelbęs dokumentą apie darbadienius, apie tai, už ką turėtų gauti VRK narys atlyginimą pagal valandas. Ar jūs manote, kad yra normalu reikalauti atlyginimo už tai, kad VRK narys atvyko, prisiekė, ar tiktai… tiesiog kad atvyko į VRK, kad pareikalavo savivaldybės tarybos nario priesaikos? Ar tai yra normalu už kiekvieną tą?..
V. SEMEŠKA. Ačiū, gerbiama Vingriene, žemiete, beje, už klausimus. Iš tiesų būtų normalu, kad VRK narys tikrai galėtų pats pasirinkti, ar jis nori nuolat dirbti komisijoje, atlikti daug daugiau darbo, įskaitant tą patį monitoringą, apie ką aš kalbu, kurio mes šiandien visiškai neatliekame. Mes nežinome, kas dedasi regionuose, kaip naudojami administraciniai resursai tų merų, kurie sėdi po 20 metų, ir kaip jie šiandien rengiasi visoms rinkimų kampanijoms. Mes tuo nesidomime, nes mes neatliekame monitoringo.
O dėl paviešintų valandų, tai iš tiesų mes susiduriame su begale dokumentų, su kuriais reikia susipažinti. Mes gauname daug įstatymų projektų, kuriuos reikia įvertinti, teikti savo pasiūlymus. Mes turime neapsakomai daug tyrimų ir taip pat važiuojame prisiekti, priesaikas priimti. Štai visiškai neseniai Šakiuose, Tauragėje, kituose miestuose. Aš kartais važiuoju savo automobiliu, bet, ačiū Dievui, VRK taip pat turi automobilį. Tai yra darbas nuvažiuoti iki Tauragės, grįžti. Tai yra darbas. Lygiai toks pat darbas, kaip jūs važiuojate susitikti su rinkėjais ir už tai gaunate darbo užmokestį.
PIRMININKĖ. Klausia M. Majauskas. Prašom.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamas Viliau, ar galėtumėte taip nevyniodamas į vatą paaiškinti, kaip, kokia jūsų nuomonė, kodėl jūs čia šiandien esate tribūnoje?
V. SEMEŠKA. Dėkui, gerbiamas Mykolai. Aš net nežinau. Iš tiesų manau, kad čia daug aplinkybių susidėjo į vieną vietą. Gerbiami Seimo nariai, jau šį pirmadienį turėjau didelę bylą, tai yra Druskininkų savivaldybės tarybos dauguma ir meras R. Malinauskas visą savivaldybės opoziciją patraukė atsakomybėn neva už sulaužytą priesaiką, siekia atimti visos opozicijos mandatus. Vyriausiasis administracinis teismas – penkių teisėjų kolegija – nagrinėjo daug valandų ir būtent tuo momentu, kai aš sėdėjau toje byloje ir turėjau gintis nuo tokio, sakykime, antidemokratinio puolimo, gaunu iš Druskininkų savivaldybės išplatintą pareiškimą, tam tikras ištraukas iš prokuratūros nutarimo, tendencingas ištraukas. Ta informacija dedama į BNS (Baltic News Servise) ir ta informacija be mano nuomonės, kadangi aš sėdžiu teisme, jau tiražuojama po visą Lietuvą. Aš net neturėjau galimybės pareikšti savo nuomonės, apginti savo pozicijos, pateikti diplomų. Aš manau, kad stoviu čia todėl, kad yra suinteresuotų tam tikrų asmenų, pirmiausia galbūt mano gimtinėje, kurorte, gerai žinomas asmuo, už mano, matyt, atskleistas tam tikras, sakyčiau, korupcines veiklas, Vijūnėlės dvaro istoriją, Latežerio tvoros, propagandinio leidinio leidybos. Prisiminkite tas vadinamąsias maudynes akvaparkuose, slaptuosius apartamentus. Galėčiau čia vardinti keletą valandų.
Taip pat aš manau, kad yra kai kurių Seimo narių, kurie tikrai nenorėtų manęs matyti Vyriausiojoje rinkimų komisijoje. Galbūt aš keliu tam tikrus nepatogius klausimus. Galbūt mano, kad aš trukdau pirmininkei dirbti, nes, pavyzdžiui, pasiekiau, kad galų gale Vyriausioji rinkimų komisija svarstytų ir tvirtintų savo komisijos biudžetą. Iki šiol to nebuvo. Įsivaizduokite! O atlyginimui skirtas fondas, 150 tūkst. skirtas atlyginimų fondas sekretoriatui ir VRK nariams grąžinamas į biudžetą, už kitus 40 tūkst. perkamas ilgalaikis turtas. Pasiekėme tą visi, kolegialiai sutarėme, kad nuo kitų metų, kaip ir numato įstatymas, mes biudžetą svarstome, visa komisija. Aš manau, kad mes galime dar daugiau pasiekti, dar daugiau kolegialumo. Šiandien pirmininkė eina pati viena į susitikimus su ministrais, su frakcijų atstovais ir t. t., ji nekviečia kitų VRK narių. Mes sakome, pirmininke, jums paprasčiau keturių akių principas. Jums lengviau bus apsiginti nuo bet kokių kaltinimų. Aš tikiuosi, kad tai galbūt jaunatvė, patirties trūkumas, vadovavimo stoka, patirties trūkumas, bet tai yra išgyvendinama, jeigu pati vadovė tokios institucijos to norės. Jeigu ji to nenorės, konfliktai tik gilės. Aš taip įsivaizduoju.
PIRMININKĖ. Klausia J. Jarutis. Prašom.
J. JARUTIS (LVŽSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Pone pareigūne (aš čia, jeigu galima), jūs atsakinėjate į klausimus, bet lyg ir neatsakote į mūsų iškeltus klausimus.
Aš paklausiu taip. Ar jums pačiam neatrodo, kad jūs turite kažkokių problemų? Pasakysiu kodėl. Druskininkuose jūs kariaujate su visais. (Balsas salėje: „Su visais?“) Na, sakykime. Kiek aš žinau, jūs ten kariavote su valdžia, čia nespėjęs apšilti kojų pradėjote kariauti su VRK pirmininke, su VRK nariais, vis keliate, kaip kolega sakė, destrukciją. Mes jaučiame tą. Ar jūs nematote savyje šiek tiek problemų? Vienas klausimas.
O kitas klausimas su humoru, kaip jūs mėgstate atsakyti, ar iš paklausiu. Jūsų kalboje nuskambėjo nuoskauda, kad neva kai kurie komisijos nariai važiuoja mokytis į Kanadą, Jordaniją ir t. t., na, jūsų nesiunčia. Į kokią šalį norėtumėte važiuoti pasimokyti, kad būtumėte bent kiek patenkintas? Ačiū.
V. SEMEŠKA. Pradėsiu nuo to su humoru. Žinote, kur dabar labiausiai norėčiau? Tai į Filipinus užnerti gerai, nes esu nardymo instruktorius, baigęs profesionalų asociacijos PADI visus kursus, esu ir mokęs žmones nardyti. Nevažiuoju vien todėl, kad tapdamas pareigūnu aš supratau, kad atostogų neturiu, mums ir įstatymas nenumato atostogų, ir aš neatostogauju devynis mėnesius.
Esu pasiekiamas 24 valandas, kaip ir numato Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymas. Žinau, kad bus treji įtempti rinkimai, dirbančių vis mažėja, byra Vyriausioji rinkimų komisija. Aš, gerbiami Seimo nariai, šioje salėje noriu įspėti, kad mes problemų turime. Ir tik dialogas su jumis, ypač su valdančiąja dauguma, toks teigiamas nusistatymas, dialogas, susėskime visi kartu ir spręskime, ką mes galime padaryti.
To dialogo mums tiesiog trūksta. Vieną kartą pas gerbiamą Seimo Pirmininką V. Pranckietį jau lyg ir pradėjome kalbėti, bet tas dialogas lyg ir nutrūko. Galbūt paskirkite keletą narių, sudarykite nedidelę darbo grupę, nes ir referendumui realiai mes nesiruošiame, nesiruošia VRK referendumui, mes nežinome, ar bus dvi dienas, ar savaitę, nieko nesiruošiame. O paskui užklups mus ir sakys, kad VRK nepasiruošusi. To dialogo mums tikrai labai trūksta, ir nedarykite dialogo tik su vienu asmeniu, su Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininku. Tuomet ir konfliktų, ir problemų, ir nesusipratimų tikrai bus mažiau. Ačiū.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, noriu pranešti, kad balkone mūsų posėdį stebi pirmojo pasaulio pasvaliečių suvažiavimo dalyviai iš įvairių šalių. Sveikiname. (Plojimai)
Tęsiame klausimus. Klausia A. Širinskienė. Prašom.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Na, aš iš tiesų turiu informacijos, kad dėl jūsų galimo nutarimo klastojimo, ką jūs darėte teikdamas Seimo nariams nutarimo sutrumpintą variantą, skelbdamas feisbuke, yra kreiptasi į prokuratūrą ir, matyt, ji tai įvertins. Norėčiau paklausti. Kodėl jūs dalinote Seimo nariams ir skelbėte feisbuke tą sutrumpintą nutarimą? Tai vienas toks rimtas klausimas.
Kitas klausimas su humoru. Sakykite, kaip jums pavyko pabaigti institutą, kuris neegzistuoja?
V. SEMEŠKA. Dėkoju, gerbiamoji Agne. Na, jūs mane stebinate, bet, kaip ir sakėte, su humoru. Pats prokuroras J. Laucius pasakė, kad aš turiu gauti skubos tvarka šį nutarimą. Aš jį gavau Vilniaus generalinės prokuratūros pastate (…). Tai yra keturių puslapių nutarimas. Kitokio aš neturiu. Jį pasirašo prokuroras Rolandas (…). Aš jums dar kartą galiu jį įteikti. Tai yra birželio 19 dienos nutarimas. Jeigu jūs turite kitą, kokį nors Alytuje darytą nutarimą, kur Alytaus policijos generalinis komisaras yra Druskininkų savivaldybės administracijos direktorės vyras ponas A. Jurgelevičius, tai aš net ir nenustebčiau, kad jūs tų nutarimų galite turėti ir tris, ir keturis. Bet tai yra Vilniaus apygardos prokuroro nutarimas, kuriuo aš tikiu, aš neturiu pagrindo netikėti Lietuvos prokuratūra. Ačiū. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Per šoninį mikrofoną…
V. SEMEŠKA. Dabar dėl universiteto. Tai jūs mane iš tiesų labai stebinate. Gerbiama Agne, aš norėčiau įteikti, jeigu priimsite mano tokį įteikimą, kopijas to instituto, Gėtės instituto, kuris baigtas su didžiuliu pasididžiavimu ir ypatingu įvertinimu, su Duisburgo miesto antspaudu, su parašais. Atlikite parlamentinį tyrimą, ir jeigu aš esu neteisus, apkaltinkite melu, apkaltinkite, kuo tik norite, nes jūs mėgstate, matau, kaltinti, nors ir esate katalikė, turėtumėte atleisti bet kam.
PIRMININKĖ. Prašau. A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Aš manau, yra melas ir yra patologinis melas. Tai tiesiog…
V. SEMEŠKA. Čia jūs apie save?
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). …feisbuko paskyroje jūsų asmeniškai atsiranda trumpa nutarimo versija? Kartais meluojant reikėtų nepasimesti.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, dėl visų institutų – gali būti, bet jie gali neturėti aukštosios mokyklos statuso. Bendra žinia visiems.
G. Burokienė. Prašom.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Labai ačiū. Jūs labai puikiai pristatote ir labai puikiai neatsakote nė į vieną klausimą. Aš norėčiau jūsų tiesiai šviesiai paklausti, ar jūs baigėte mokyklą, ar ne? Ir darželį ar lankėte? Prašom.
V. SEMEŠKA. Apie darželį klausiate? Aš turiu prisipažinti, žinote, kaip išpažintis būna: iš darželio išėjau anksčiau, nes labai norėjau į muzikos mokyklą. Muzikos mokykloje sakė: tu per jaunas, negali dar. Įsivaizduojate, aš taip norėjau, kad jie padarė parengiamąją klasę, ir aš buvau pirmas žmogus, kuris atidarė Druskininkų M. K. Čiurlionio muzikos mokyklos parengiamąją klasę. Aš septynerių metų fortepijono mokslą baigiau berniukas būdamas. Nėra lengva berniukui baigti pianiną, nes žinote, kaip norisi futbolą žaisti, o ne groti. (Balsai salėje) Taip, septynerius metus vaikų muzikos mokykloje. Taip. Bet aš paraleliai mokiausi ir vidurinėje mokykloje. Muzikos mokykla… Paklausykite. Tai yra antrinė veikla, pagrindinė yra vidurinė mokykla, kurioje aš mokiausi iki dešimtos klasės. Turėdamas tam tikrų gabumų sovietiniais laikais turėjai galimybę dar stoti arba po 9, arba po 10, arba po 11, arba po 12 į aukštesniąsias muzikos mokyklas. Aš įstojau ir ten paraleliai mokiausi po 10-ies klasių dar dvejus metus vidurinės mokyklos visą kursą ir taip pat laikiau egzaminus.
Aš netgi esu savo feisbuke išplatinęs akademinę pažymą, kurią turiu su įvertinimais. Štai ji, atsiprašau, dar rusiškai vadinama spravka, ji buvo pateikta iš vienos aukštesniosios mokyklos pereinant į kitą technikumą, t. y. Vilniaus aukštesniąją ekonomikos mokyklą, ir aš nieko esu nepažeidęs. Ačiū. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Klausia A. Kupčinskas. Prašom.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamas pranešėjau, iš tikrųjų demokratija kainuoja ir savaime laisvė, demokratija tikrai neegzistuoja, ją reikia ginti, už ją reikia mokėti.
V. SEMEŠKA. Aš labai negirdžiu. Atsiprašau.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Šiuo atveju jūs paminėjote, kad atlyginimų fondui skiriama 150 tūkst. visai VRK veiklai organizuoti. Man tai tikrai nėra suprantama, nes net ir VSD vadovai savo nacionaliniame vertinime, grėsmių ataskaitoje, pabrėžia, kad bus bandoma paveikti artėjančius rinkimus. Šiuo atveju tikrai niekaip nesuprantu, kodėl negalėtų Vyriausiosios rinkimų komisijos ir netgi privalėtų Vyriausiosios rinkimų komisijos nariai būti apmokami etatu, t. y. dirbtų etatinį darbą, nes tie trys iššūkiai, kurie artėja kitais metais… Tikrai Lietuva gali patirti didelių iššūkių ir gali su jais nesusitvarkyti, ypač matant, kad Vyriausioji rinkimų komisija aižėja ir byra. Todėl noriu paklausti, ką jūs buvote sutarę pas Seimo Pirmininką toje diskusijoje?
V. SEMEŠKA. Dėkoju jums už klausimą, gerbiamas Andriau. Iš tiesų pas Seimo Pirmininką diskusijoje dalyvavo ir gerbiama R. Baškienė, ji tikrai, pripažinsiu, vienintelė įdėmiai įsiklauso ir ne tik įsiklauso, bet ir siekia permainų. Ko aš linkėčiau, tai tikrai paprašyti gerbiamos Rimos mums sudaryti bent jau mažą darbo grupę ir padaryti vieną vidinę diskusiją tarp VRK narių su pirmininke ir galbūt keletu Seimo narių, pasikalbėti, kur tos problemos yra, kaip mes ruošiamės rinkimams.
Aš šiandien galvoju, ar mes apskritai turime 2019 metų rinkimų veiklos planą, aiškų veiklos planą. Aš manau, kad mes jo neturime. Turiu daug idėjų, turiu daug noro dirbti, ir ne aš vienas, Vyriausiojoje rinkimų komisijoje. Tereikia sudaryti galimybę tiems nariams save realizuoti, atiduoti savo žinias ir patirtį, ir mes tikrai galėsime užtikrinti sąžiningus, sklandžius ir teisingus rinkimus.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus ir visi registravęsi yra paklausę.
Taigi toliau pagal Statuto 218 straipsnį vyks diskusija. Diskutuoti registravosi penki nariai ir diskusiją pradeda E. Gentvilas. Prašom.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, kaip R. Juknevičienė tokiu laiku sako: labas vakaras (vakar Rasa taip sakė), anksčiau netgi, ar ne?
Šiaip jau sakoma, kad būna įkvepiančios kalbos, taip, bet būna ir iškvepiančios. Šiandien aš girdėjau tokį pristatymą, kai kolegė A. Širinskienė padarė tokią iškvepiančią kalbą, kurioje nepaisoma nekaltumo prezumpcijos: kalbama apie kažkokius teisinius pažeidimus, pasirodo, žmogus biografijoje turėjo civilinį ieškinį, kurį atlygino, bet tai negali būti traktuojama kaip nuslėpta informacija ar kas nors kita, teistumo nėra; kalbama apie dokumentų klastojimą, nes, suprask, į feisbuką įdėjo kitokią versiją, į feisbuką ką nori, tą dedi. Jeigu feisbuko įraše pateiktą dokumento kopiją arba dokumento dalies kopiją traktuosime kaip visą dokumentą ir traktuosime kaip dokumento klastojimą, tai tada klastojimas, bet taip turbūt negalima traktuoti.
Aš su V. Semeška pažįstamas nuo praėjusių metų spalio mėnesio. Pažinties pradžia buvo tokia: jis – Vyriausiosios rinkimų komisijos narys, Liberalų pažeidimai svarstomi, ir aš, kaip laikinasis partijos pirmininkas, atstovauju partijai ir sulaukiu griežtų puolimų Liberalų sąjūdžio atžvilgiu. Paskui tonas sušvelnėjo, jeigu jūs prisipažintumėte, kad jūs pažeidėte Rinkimų kampanijos finansavimo įstatymą, tai čia gal būtų galima kaip nors kitaip žiūrėti. Aš pasakiau, kad ne, mea culpa, nors ir krikščioniškas dalykas, bet aš jo nenaudosiu, aš ir dabar manau, kad mes nesame pažeidę. Taigi laikyčiau, kad principingai žmogus ėjo savo pareigas, jeigu čia kas nors politiškai vertintų. Mes su konservatoriais dar lyg labiau partneriai esame opozicijoje, nepaisant to, būtent V. Semeška atakavo.
Ir prieš pasakydamas, ką aš galvoju, pasakysiu, ką galvoju apie tuos, kurie šiandien surengė šitą kaltinimų šou. Savotiškai žaviuosi valstiečiais ir žaliaisiais, nes jie tikrai stiprūs, sugeba laikyti kumštyje saviškius, tikrai man net ne tiek įdomu ir aš nesiaiškinsiu, kaip sugebate laikyti, kas čia jungia – politinės ideologijos ar kas, bala nematė, labai nesiaiškinsiu. Tiesiog aš matau, kad sugebate sutelkti visus, pateikiate neatremiamus pasiūlymus kam nors, kurie, net nebūdami koalicijos nariais, tampa balsuojančiais už jus, sakykim, nuo šios dienos matome ir frakciją „Tvarka ir teisingumas“, sugebate pašantažuoti ką nors tyrimo komisijomis ir panašiai, neįsiklausote į kitokias nuomones ir nevertinate jų, nepaisote teisės viršenybės, ką ir šiandien matėme rytiniame posėdyje – komiteto posėdis neteisėtas, tačiau jo rezultatai teisėti ir jais vadovausimės.
Galiu pasakyti iš savo supratimo apie demokratinių sistemų funkcionavimą, kad tai yra totalitarizmo bruožai. Totalitarinės bendruomenės ir totalitarinėse valstybėse totalitarizmu užimanti valdžia taiko tuos mano išvardintus principus ir jais vadovaujasi, greta to taikydama sau vienokius reikalavimus ir kriterijus, kitiems kitokius. Deja, aš tą turiu daryti su nusivylimu ir dabar prisimenu, kad Seime kažkada buvo, taip vadinosi komisija, gal dabar ji kitaip vadinasi, tačiau ji buvo pavadinta Pasipriešinimo totalitariniams režimams aukų komisija. Ponas A. Baura ir ponia Rima gal tiksliau pasakytų, labai panašiai skambėjo. Jau trys savaitės, kaip A. Kubilius gali būti įrašytas kaip šitos komisijos tyrimo objektas, kaip auka totalitarinio režimo, kai štai nepatiko, nelaukiant jokių dokumentų, nelaukiant įrodymų. Ir niekam neberūpi, kaip jis ten, ką darė su ta Baltarusijos energetikos bendrove, tiksliau, jo sūnus ką darė. A. Kubilius išspriegtas iš komisijos, nes, sąžiningai pasakysiu, 80 % komisijoje klausimų pateikdavo A. Kubilius, 10 % – aš, 10 % – dar kiti kolegos. Aš čia neskaičiuoju A. Širinskienės klausimų. Nuo šiandien gali būti taip, kad tarp šitų aukų atsidurs V. Semeška, kuriam aš, kaip žmogui, kaip politikui, neturiu jokio jausmo – nei šilto, nei šalto, atvirkščiai, sakau, mudviejų kontaktas buvo ne pats simpatiškiausias, kontakto pradžia, bet žinau, kad V. Semeška šiuo metu Vyriausiojoje rinkimų komisijoje yra atsakingas už tyrimus, aš gal ir nežinau tiksliai jūsų darbotvarkės VRK, bet vienas tyrimas – tautiniai kostiumai, kitas tyrimas – serialas „Naisių vasara“. Kaip man, gerbiamieji, galvoti, ar totalitarizmo bruožų turinti politinė dauguma neužsiima tokiais dalykais, kad iššveistų V. Semešką iš Vyriausiosios rinkimų komisijos, tada vėl viskas atsideda, vėl nusitempia ir t. t. Noriu pabaigti su visais tais nuogąstavimais. Man neramu dėl to, kas vyksta, kaip vyksta su tais žmonėmis, kurie jums nepritaria, kurie išsako atvirą kritiką ar atvirai nepaklūsta. Todėl asmeniškai aš, nepykite, nebalsuosiu dėl V. Semeškos pašalinimo iš Vyriausiosios rinkimų komisijos. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs net sutaupėte laiko. Kviečiu G. Landsbergį frakcijos vardu.
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, ateina diena, kai pagalvoji, kad nieko naujo Seime nenutiks. Išeina A. Širinskienė ir surengia naują šventę. Mane nustebino tikriausiai ambasadoriaus, kurį tikrai labai gerbiu ir pažįstu, epitetas, kuris pasigirdo iš dešiniosios pusės šiai pusei… Aš manau, gerbiamasis ambasadoriau, kad tokių epitetų ateityje gali būti daugiau ir kiekvieną kartą jūs per šoninį mikrofoną nepriprašysite, kad jų nebūtų. Todėl, kad yra pakankamai didelis pagrindas, kodėl tokie epitetai yra taikomi.
Vis dėlto demokratija, kaip jūs puikiai žinote, esate buvęs ambasadoriumi ir demokratinėse valstybėse, žinote, kad jos vadovaujasi labai aiškiomis ir griežtai besilaikomomis taisyklėmis. Taip atsitinka, kad tos taisyklės galioja visiems, demokratijos principas yra tas, kad jos galioja nepriklausomai nuo to, kas yra karalius, kas yra pavaldinys, kas yra dauguma, kas yra opozicija ir t. t. Jos yra, teisingai, vadovautis visiems. Nedemokratinės valstybės skiriasi viena ypatybe – daugumos teise. Dauguma keičia įstatymą arba jo traktavimą taip, kaip jai yra paranku ir reikalinga. Angliškai yra du terminai, kurie atskiria demokratiją nuo nedemokratijos. Demokratija yra rule of law, teisės viršenybė, nedemokratija yra rule by law. Tai reiškia, kai dauguma, turėdama pakankamai balsų, gali pritaikyti įstatymą sau, kiekvienai situacijai tokiai, kokiai jai reikia. Mes kasdien ir vis dažnėjančiu ritmu matome šitą taikymą Lietuvoje. Mums nelabai patinka tendencijos, kurios yra Vengrijoje. Mes atidžiai stebime situaciją Lenkijoje, kuri kartais mus gąsdina. Bet šiandien, gerbiamieji, mes einame tikrai tuo pačiu keliu Lietuvoje ir jūsų dėka. Aš žinau, aš suprantu, kad nėra malonu, kad vadina, pavyzdžiui, jus, ambasadoriau, fašistuojančios pusės atstovu. Aš suprantu, mane tai skaudintų, bet tai yra jūsų pasirinkimas. Jūs turite teisę pasakyti, kad šita valstybė yra rule of law valstybė, o ne rule by law. Jūs turite teisę ir kartais pareigą kaip demokratijos gynėjas atsistoti ir pasakyti, mes privalome laikytis demokratijos taisyklių, nes jos galioja vienodai visiems. Jūs to nepadarėte. Jūs to nepadarėte. Šiandien jūs atsistojote besipiktindamas ir sakydamas, kad štai jūs pritaikote man negražų epitetą. Taip, gerbiamasis ambasadoriau, mes jums pritaikome, ateityje pritaikysime dar daugiau, nes jūs praleidote progą apginti tuos, kurie šiandien yra spaudžiami neteisingai, nesąžiningai…
PIRMININKĖ. Gerbiamasis Gabrieliau, vis dėlto gal nereikėtų auklėti ambasadoriaus, o kalbėti apie klausimo esmę.
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Gerbiamoji pirmininke, aš labai kviesčiau sustabdyti laiką. (Plojimai) Aš noriu priminti jums, kaip labai patyrusiai Seimo narei, apie tai, kad Seimo nario laisvas mandatas man leidžia kalbėti ir Konstitucija užtikrina mano žodžio laisvę pasakyti tai, ką aš manau esant reikalinga. Ir prašau manęs nestabdyti, sustabdyti laiką ir grąžinti tą laiką, kurį dabar aš turėjau išeikvoti klausydamas jūsų pamokymų. Ačiū, man jų nereikia. Ambasadorius turės teisę atsakyti, ką jis norės, po to, jeigu jam bus suteikta tokia teisė.
PIRMININKĖ. Norėčiau, kad ir gestai būtų mandagesni.
Tęsiame diskusiją.
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Jau galima, ar ne? (Balsai salėje) Čia yra irgi vienas iš pavyzdžių, ką reiškia opozicijos žmogaus, Seimo nario teisė kalbėti ir išsisakyti nieko neskaudinant, nieko neįžeidžiant, tiesiog pasakant, kad opozicija, mažuma, turi teisę būti apginta. Ir šiandieninis kaltinimas, šiandieninė jūsų akcija, kuri vyksta prieš V. Semešką, yra būtent daugumos valia primetamas neteisingumas. Jūs turite galimybę balsuoti, kad pradedate apkaltą visai šitai pusei. Jūs pradedate apkaltą Viliui, bet kam kitam. Jūs turėsite tam balsų, bet tai nebus teisingumas.
Aš esu principingai pasisakantis, visada pasisakiau už tai, kad klausimai bet kurie, ir Vytautas žino, mes esame ne sykį kalbėję, kiekvieni klausimai, kurie yra iškeliami, privalo būti atsakyti. Ar jie būtų skirti man, ar jie būtų skirti R. Karbauskiui, ar jie būtų skirti poniai I. Šiaulienei, nesvarbu. Visi vienodi prieš įstatymą. Šiandien buvo Vyriausybės valanda, kurioje du kartus buvo užduotas klausimas premjerui, labai aiškiai suformuluotas. Buvo pasirinkta neatsakyti. Tai kai šiandien ponai ir ponios atsistoję sako, kad jiems trūksta atsakymų, mielieji, ar tikrai ne dvigubi standartai?
Dabar kalbant apie V. Semešką. Pirmas dalykas, kai buvo A. Širinskienės iškelta isterija, buvo paprašyta taip pat partijos viduje sužinoti, ar yra dokumentai, kurie patvirtina arba paneigia faktus. Dokumentai buvo pateikti. Kiekvienas žmogus, aš galiu garantuoti, kuris paprašys dokumentų, jis juos gaus, nes tai yra pagrindas, pasitikėjimo pagrindas. Ir aš jo nesulaužiau, ir aš jo nesulaužysiu. O jūs turėsit galimybę balsuoti arba taip, kaip balsuojama demokratinėse valstybėse, arba taip, kaip daroma ten, kur gerbiamas ambasadorius buvo ambasadoriumi.
Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Malonu. Jūs net sutaupėte laiko. Dabar replika dėl… (Balsai salėje) Per šoninį… Prašom nevadovauti posėdžiui, gerbiama Monika. Kol kas dar jūs ne šitoje vietoje. Turėkime kantrybės.
Replika per šoninį mikrofoną – A. Vinkus. Prašom.
A. VINKUS (LSDDF). Gaila, kad man pradedant kalbėti Gabrielius išėjo ir eina už visiškai negirdimos sienos. Norėčiau pasakyti, mielas Gabrieliau, mano tėvas mirė jau seniai. Todėl kad… tą paskaitą kaip tėvas aš išklausiau, tarsi būčiau sūnus jo.
Antra. Jeigu, pone Gabrieliau, jūs ir toliau taip netoleruosite kito žmogaus, politiko, turinčio kitą nuomonę, ir priimsite jau kaip opoziciją, ne kaip opoziciją, o kaip įžeidimą, tai aš manau, kad abu turime pasimokyti vienas iš kito.
Ir trečia. Žmogus, kuris pilnas vidinio pykčio kitaip mąstančiam, niekada neieško teisybės, jis visada galvos, kad teisybė yra tik jo pusėje. Tad aš manau, kad vienas iš kito mokykimės. Aš taip pat jus gerbiu, pone Gabrieliau, ir manau, kad ir ateityje mes vienas kitą gerbsime. Ir ne gėda man šiandien pasakyti: dar jums reikia daug metų pasimokyti iš vyresnio amžiaus žmonių, kaip mokyti kitą plenarinio posėdžio metu. Ačiū.
PIRMININKĖ. Per šoninį mikrofoną – M. Navickienė. Prašom.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Taip, ponia Šiauliene, čia turbūt specialiai jums komentaras būtų, kad nieku gyvu nenorėčiau būti jūsų vietoje, ypač šitos daugumos sudėtyje. Ir norėčiau priminti, kaip skambėjo jūsų disertacijos pavadinimas „Lietuvos komjaunimas – Komunistų partijos pagalbininkas kovoje už socialistinės revoliucijos pergalę ir jos įtvirtinimą Lietuvoje 1940–1941 metais“. Norėčiau pasakyti, kad disertacijos turinys greičiausiai puikiai šiandien atsispindi jūsų vedimo stiliuje. Tai norėčiau, kad tai nesikartotų.
PIRMININKĖ. Labai dėkoju. Aš nesu pamiršusi ir nesu nieko nuslėpusi, gerbiamoji. Ir šita disertacija, jūsų žiniai, yra nostrifikuota. Bet klausimas turbūt ne apie mane. Tiesiog kai nėra argumentų, tinka visi. Visus prie šoninio mikrofono nutraukiu. Tęsiame toliau. Kviečiu R. Juknevičienę.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Šiandien be jokio teisinio pagrindo atleidžiamas teisėtai deleguotas Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų atstovas Vyriausiojoje rinkimų komisijoje V. Semeška. Ir tai nėra Viliaus klausimas, čia yra Lietuvos demokratijos laidotuvės, nes antrą kartą per pastarąjį mėnesį iš svarbių komisijų atleidžiamas opozicijos atstovas be jokio pagrindo, nes teisė šiandien nebėra teisė. Nuo to pradeda visos diktatūros.
Prieš rinkimus valstiečių lyderis kėlė antikorupcinės ir skaidrios valdžios poreikį. Šiandien tai irgi palaidota. Ir buvusi socdemų Vyriausybės partija, prieš kurią R. Karbauskis garsiai kalbėjo prieš rinkimus, ir partija „Tvarka ir teisingumas“, su kuria niekuo gyvu nežadėjo susidėti, ir darbiečių likučiai yra koalicijoje. Šiandien gimė dar vienas oficialus R. Karbauskio koalicijos partneris – R. Malinauskas. Būtent jo zadaniją prieš V. Semešką šiandien vyko R. Karbauskio zadanijų atstovė ponia A. Širinskienė. Su tuo būtų galima pasveikinti ir tuo pabaigti.
Tačiau yra blogiau, nei mums atrodo. Aš vis dar tikiu, kad Valstiečių frakcijoje ne visi yra širinskienės, ten yra žmonių, kuriems galbūt šiek tiek gėda. Neturiu vilčių, kad jie išdrįs balsuoti prieš, tačiau juk ta gėda liks, nepaisant to, kad ta vienintelė kadencija bus jūsų biografijoje. Aš prisipažinsiu, man, kaip signatarei, balsavusiai dėl šios valstybės ir jos laisvės, yra baisu, nes ateina baisi, ciniška nelaisvės banga ir aš priešinsiuosi.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu D. Kreivį. Prašom.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Mieli kolegos, labai retai kalbu politiniais klausimais. Mielieji, mes galime vieni kitiems nepatikti, Seimo salėje, viešojoje erdvėje kovoti iki paskutinio atodūsio, tačiau tai yra tik politinė kova, kuri negali ir neturi išaugti į paprasčiausią neteisingumą. Ir visai nesvarbu, kieno atžvilgiu mes jį vykdytume: ar konservatoriaus, ar socialdemokrato, ar tvarkiečio. Tačiau neteisingumas, ypač vykdomas prieš asmenį, kaltinant išgalvotais dalykais, yra ypač niekšiškas. Aš kalbu apie čia, šioje salėje, vykdomą neteisingumą VRK nario V. Semeškos atžvilgiu. Kolegos, tai, kas čia vyksta, panašu į blogame sapne vykstantį teismą. Mes Vilių dabar „teisiame“ už tai, kad jis sutrumpino savo darbovietės pavadinimą, kad jis trukdo kažkam vienasmeniškai vadovauti Rinkimų komisijai, kad esą jis neturi vidurinio mokslo diplomo, kurio pagal tuo metu galiojusią tvarką jis galėjo visai neturėti. Pats sunkiausias kaltinimas, ką aš supratau, yra vidurinio atestato neturėjimas. Nenoriu politikuoti. Aš noriu kalbėti apie detales, kurios buvo esminės Viliui pateiktuose kaltinimuose.
Taigi, gerbiami kolegos, esu pats baigęs Kauno politechnikumą ir gavęs šios institucijos diplomą bei įgijęs radijo inžinieriaus specialybę. Noriu pasakyti, kad pats mokymosi procesas yra toks, kad dvejus metus technikume mokaisi vidurinės mokyklos kursą, kitus dvejus metus specialybę. Baigęs mokyklą, gauni diplomą. Ir diplomas nekalba apie tai, ar tu baigęs vidurinę, nebaigęs. Tai yra tavo, kaip specialisto, diplomas. Viduje tu gauni įdėklą su vidurinės mokyklos pažymiais ir įskaitomis, kurias esi gavęs, bei specialiųjų dalykų pažymiais. Taigi Vilius, dvejus metus atsimokęs Tallat-Kelpšos mokykloje, gauna pažymą apie išlaikytus vidurinės mokyklos egzaminus ir įskaitas ir priduoda šitą pažymą kitam technikumui – Ekonomikos mokyklai ir ji jį priima. Taigi kriminalo lyg ir nėra, juo labiau kad visas pažymas jis čia parodė.
Grįžkime dabar į prokuratūrą prie prokuratūros nutarimo. Prokuratūra savo nutarime atsisako ginti viešąjį interesą dėl to, kad nėra pagrindo. 21 straipsnis teigia, kad V. Semeška nieko neklastojo ir nieko neklaidino. Taip, kaip sakiau, vidurinės mokyklos diplomo jis neturėjo, tačiau turėjo pažymą apie egzaminus, įskaitas, o tai buvo adekvatu.
Taigi, kurioje vietoje čia yra kriminalas? Kodėl apskritai Vilius šiandien turi stovėti čia, prieš mus? Ar ne todėl, gerbiamieji, kad jis yra deleguotas Seimo daugumai oponuojančios opozicijos? Ar ne todėl, kad kažkam nepatinka, kaip jis atlieka savo darbą? Ar ne todėl, kad jis šiuo metu yra atsakingas už tyrimus Vyriausiojoje rinkimų komisijoje?
Mielieji, aš esu buvęs panašioje padėtyje ir galiu pasakyti jums drąsiai, matydamas savo gyvenimą atgalios ir matydamas visą politinį lauką, galiu pasakyti, mielieji, nė vienas iš mūsų nėra apsaugotas nuo tokios lemties. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkojame. Ir paskutinis kalbantis – M. Adomėnas. Frakcijos vardu. Prašau. Mišrios grupės.
M. ADOMĖNAS (MSNG). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, V. Semeška yra Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų Priežiūros komiteto narys ir dalyvavo, nepateikus įrodymų, suformuluojant labai griežtus kaltinimus, nepaisant to, jis yra vertas teisingumo. Jis vertas teisingumo ir tikro teisingumo, ne teisingumu vadinamo politinio keršto. Kiekvienas žmogus yra vertas teisingumo ir yra vertas to, kad ir kaltinimai jam būtų įrodyti ir pagrįsti. Čia yra svarbiausias dalykas iš tikrųjų, ar yra įrodyta, jog tie pažymėjimai, kuriuos jis turi ir kuriuos žada pateikti kiekvienam, kuris iš tikrųjų autentiškai domisi tiesa, man atrodo, gali čia pat, vietoje parodyti, kad jie neatitinka tų reikalavimų, kurie yra minimi jam kaltinamajame rašte.
Prieš penkerius metus vykusi D. Mažinto byla buvo visiškai kitokia. Ten iš tikrųjų buvo visiškai aišku, kad vidurinio mokslo brandos atestatas buvo sufalsifikuotas. Šiuo atveju mes kalbame apie labai abejotiną atvejį, kai aukštesniojoje mokykloje mokęsis žmogus, atsimokęs metų skaičių ir atitikęs krūvio reikalavimus, kreditų reikalavimus, dabar galėtume sakyti, kurie atitinka vidurinio mokslo apimtį, juos pateikė kaip stojimo toliau pagrindą. Ar šio kaltinimo autorė A. Širinskienė yra pajėgi ir kompetentinga vienasmeniškai atlikti išvadą, jog tas pažymėjimas neatitinka vidurinio mokslo baigimo pažymėjimo? Mes šioje valstybėje turime įstaigas, kurios užsiima nostrifikacija, kaip Mokslo taryba, turime akademinės etikos ir procedūrų kontrolierių, kuris irgi gali vertinti tuos dalykus iš akademinės etikos pusės. Aš iš tikrųjų nemanau, kad tai, kas buvo pasakyta, atitinka įrodymą, o be įrodymo galioja nekaltumo prezumpcija. Aš manau, kad mes turėtume labai stipriai ja vadovautis, nes, kaip minėjau, V. Semeška nusipelno teisingumo, nors kartais nekaltumo prezumpciją savo sprendimuose ir linkęs ignoruoti kitiems.
Kitas dalykas, nematyti už viso šito glūdinčio oligarcho užsakymo yra mažų mažiausiai… Na, tik labai stipriai užmerkus akis galima matyti, kad viskas čia kilo visiškai savaime ir buvo nesusieta su tikru persekiojimu, kurį V. Semeškos šeima patyrė Druskininkuose. Iš tikrųjų dabar aš apeliuoju į jūsų garbingumą, kolegos, kurie sėdite taip gausiai susirinkę, kad užtektų balsų įvykdyti tam nuosprendžiui, kuris jau turbūt yra kur nors parašytas. Bet vykdyti užsakymą žmogaus, kuris vienoje Lietuvos savivaldybėje sukūrė baimės ir persekiojimo atmosferą? Ar po to jūs galėsite taip ramiai pasižiūrėti į sąžinės veidrodį? Pagalvokite apie tai.
Su tuo veiksmu siejasi pagrindinio partinės, t. y. demokratinės, politikos arbitro Lietuvoje – Vyriausiosios rinkimų komisijos užvaldymo klausimas. Nesuklyskime, iš tikrųjų kalbama apie opozicijos atstovo pašalinimą iš aukščiausio arbitro, kuris reguliuoja patį rinkimų procesą, kuris ir lemia demokratijos legitimumą. Galite patys pagalvoti, kokia žinia, kad ir kaip bandytumėte išsukti, kad ir kaip bandytumėte kalbėti apie tuos nesamus vidurinio mokslo diplomus, bet žinia, kuri išeis Europos Sąjungos šalims, kuri išeis Venecijos komisijai, bus ta, kad Lietuvoje susidorojama su opozicinės partijos atstovu Vyriausiojoje rinkimų komisijoje, kad Lietuva pradėjo, kaip ir kai kurios kitos Europos Sąjungos šalys, kurios jau patiria sankcijas, beje, pradėjo dorotis su demokratinę tvarką įgyvendinančiomis institucijomis. Aš nevartosiu skambių žodžių, orbanizacija galėtų būti pavartota. Mano kolega Australijos Sidnėjaus universiteto profesorius kalba apie naujuosius despotizmus, kurie kyla demokratijos plotmėje ir kurie būtent ir užsiima ne rule of law, bet rule by law, kai valdoma naudojantis įstatymais, naudojantis demokratijos mechanizmais ir turima dauguma tam, kad būtų paneigti pačios demokratijos principai. Bet jūs pagalvokite apie savo atsakomybę šitos šalies atžvilgiu, nes žinia, kurią jūs apie ką tik į EBPO įstojusią Lietuvą nusiųsite, kokią reputaciją sukursite, iš tikrųjų nebus menka, ir patikėkite, iš tiesų Lietuvos kaip demokratinės valstybės reputaciją sugriauti labai lengva. Aš suprantu, jūs stengiatės jau gana ilgai, taip sakant, balansuoti ant tos ribos, bet neperženkite jos, o šitie veiksmai jau peržengia tam tikrą ribą. Čia laukia teismas, jeigu ne žmonių, tai istorijos ir, tikiuosi, bent sąžinės teismas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Visi norintys pasisakė. Tik galiu pasakyti, kad opozicijos atstovo pašalinimas tai nėra atėmimas opozicijos teisės deleguoti kitą savo atstovą. (Balsai salėje) Suprantu, kad Mantas iš esmės siūlė daryti pertrauką. (Balsai salėje) Per šoninį mikrofoną – J. Jarutis. Prašau.
J. JARUTIS (LVŽSF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, tai, ką aš pasakysiu, manau, paneigs kolegos Manto pasakymą, kad jau viskas – nuosprendis parašytas, sprendimai priimti. Kadangi ponas V. Semeška, atsakinėdamas į klausimus, į mūsų kolegų klausimus dėl savo išsimokslinimo, dėl raštų iš prokuratūros paviešinimo, teigia, kad gali pateikti tuos įrodymus, diplomų kopijas ir taip toliau, kadangi to dar nėra pateikta, mes norėtume tuo įsitikinti, todėl vadovaudamasis Statuto 153 straipsnio 4 dalimi prašau daryti pertrauką iki kito posėdžio šiuo klausimu.
PIRMININKĖ. Jūs prašote… (Balsai salėje) Jeigu paaiškėja, kad Seimo nariams reikia papildomos informacijos.
J. JARUTIS (LVŽSF). Taip, taip.
PIRMININKĖ. Taip, prašau, I. Degutienė per kitą šoninį mikrofoną.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamas kolega, aš suprasčiau, kad jūs taikote 153 straipsnį, jeigu tai būtų pateiktas įstatymas, tada viskas gerai. Bet šitas straipsnis kalba kitaip – Seimo sprendimai po įstatymo projekto svarstymo Seimo posėdyje. Šiuo atveju čia yra tik Seimo nutarimas. Taigi šitas straipsnis visiškai netinka ir mes su tuo nesutinkame.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, yra siūlymų.
J. RAZMA (TS-LKDF). Pirmininke, aš dar prašau.
PIRMININKĖ. Prašom, J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Iš tikrųjų aš manau, kad mes turime ypač preciziškai laikytis procedūrų ir Statuto, kai sprendžiamas pareigūnų likimas ir kai paliečiami esminiai demokratijos pagrindai. Šiuo atveju tas nepasitikėjimas yra speciali procedūra, ir manipuliuoti kitais Statuto straipsniais, kurie skirti įstatymo procedūrai, negalima. Jeigu bus daromos tokios pertraukos, kaip čia nurodyta, mes tikrai laikome, kad nors ir kokie būtų rezultatai, jie bus neteisėti, nes yra nesilaikoma procedūrų. (Triukšmas salėje)
PIRMININKĖ. Dar prašom. E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Visų pirma turbūt 45 projekto teikėjai turėjo galimybę išsiaiškinti ir gauti tuos originalius ar kopijuotus dokumentus iki pateikdami nepasitikėjimo pareiškimą, o ne pertraukdami procedūrą. Kitas dalykas, ponia Seimo posėdžio pirmininke, tikrai žinote, kad Seimo nutarimams ir įstatymams taikomos skirtingos tradicijos taikant pertraukas.
Noriu pasakyti, jeigu valdantieji, vadovaudamiesi tuo, kad šiuo momentu turi daugumą, paskelbtų pertrauką, natūralu, kad mes, kaip frakcijos, kreipsimės į Etikos ir procedūrų komisiją prašydami nustatyti, ar tokia pertrauka buvo teisėta. (Balsai salėje) Štai tokia lemtis. Siūlau nepažeidinėti Statuto, nes čia ne įstatymas, o nutarimas.
PIRMININKĖ. Gerbiamas Liberalų sąjūdžio frakcijos seniūne, jūs puikiai žinote, ir ką tik šiandien turėjome precedentą, kokios procedūros buvo pritaikytos, kada buvo siūloma R. Karbauskio įtraukti nutarimą į sesijos darbų programą.
A. Širinskienė. Prašom.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Mes valandą girdėjome pono V. Semeškos įtikinėjimus, kad prokuratūra yra neteisi, kad jis turi tuos dokumentus ir studijavo ten, kur, na, prokuratūra sakė, kad neegzistuoja tokios institucijos. Manau, Seimui būtų tikrai svarbu pamatyti tuos dokumentus, kurių nepavyko kažkaip aptikti Lietuvos prokurorams. Tai vienas dalykas.
O kitas dalykas, manyčiau, kad mes tikrai šiuo atveju galime naudotis, rodos, 260 ar kuriuo straipsniu, kuris leidžia, kai yra procedūros neapibrėžtos, posėdžio pirmininkui priimti sprendimus. Nes jeigu jūs pažiūrėtumėte į Statuto 217 straipsnį, tai yra Seimo pareigūnų ir valstybės institucijų vadovų atleidimas. Nežinau, ar V. Semeška yra Seimo pareigūnas ar valstybės institucijos vadovas. 19 straipsnis yra interpeliacija ir nepasitikėjimas Vyriausybe, irgi tikiu, kad jis dar nėra Vyriausybės narys. Tiesiog esant procedūrai apibrėžti, aš manau, tikrai galima priimti tam tikrus sprendimus.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, siūlymai buvo išsakyti. Dar A. Anušauskas. Prašom.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, mes ne pirmą kartą svarstome tokius klausimus, ne pirmą kartą. Visada tos procedūros buvo vienodos, jokių išimčių nebuvo daroma. Norite pervažiuoti dar kartą per teisę, – važiuokite, į sveikatą. Iš karto po to pasisiūkite vienodas uniformas, jums tiks. (Plojimai)
PIRMININKĖ. I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, iš tikrųjų tas spektaklis, kuris vyksta dabar, tai turbūt, kaip ir Rasa sakė, ir man, senbuvei Seime, ne tai kad liūdna, bet verkti norisi. Visi mūsų nepriklausomos Lietuvos valstybės atkurti pamatai yra iš esmės griaunami.
Gerbiama Agne, aš žiūriu į jus ir kreipiuosi, kodėl jūs esate tokia destruktorė? Kokią jūs turite įtaką visai frakcijai ir šitaip tuos žmones klaidinate? Dorus, sąžiningus. Aš nesuprantu, kaip jūs neturite gėdos ir sąžinės, einate į bažnyčią melstis. Jus vieną kartą Dievas nubaus už tai, ką jūs išsidirbinėjate. Aš jau nekalbu, kad kyla klausimas, ar jums viskas gerai, ar jūs esate sveika, nes šitaip elgtis, taip, kaip jūs elgiatės… Vidury baltos dienos kažką sumąstote ir po to darote išpuolius.
Išpuolius darėte Sveikatos reikalų komitete, dabar pradėjote išpuolius Teisės ir teisėtvarkos komitete. Aš jau nekalbu apie išpuolius, kuriuos darote Seimo salėje. O dabar išpuolis yra prieš konkretų asmenį, t. y. opozicijos atstovą Vyriausiojoje rinkimų komisijoje. Negalima šitaip. Tai tikrai… Ir Darbo partija buvo valdžioje, ir socialdemokratai, daug visko mačiau. Bet tokių dalykų! O jau nekalbant apie tai, kad Statutas – ne dokumentas, jo nereikia paisyti. Etikos ir procedūrų komisija sako, kad pažeidimas yra, bet kitu punktu sako, kad pažeidimo nėra. Dabar jūs irgi interpretuojate, kad koks skirtumas, ar čia Seimo nutarimas, ar čia įstatymas.
Na, iš tikrųjų bent gerbkime savo kraštą, gerbkime mūsų nepriklausomybę, gerbkime demokratinę valstybę, jos Konstituciją ir mūsų Seimo nutarimą. Ir tikrai aš labai prašau susiprotėti ir baigti šituos spektaklius. (Plojimai)
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiamieji. Auklėjimo valandėlės galėtų būti ir kitos arba apskritai galėtume be jų apsieiti. Ar dar A. Širinskienė pageidaus?
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Kadangi kilo diskusija dėl to, kokios normos turi būti taikomos, aš tikrai siūlau tada galbūt pagalvoti apie kreipimąsi į Etikos ir procedūrų komisiją.
PIRMININKĖ. Gerai, kolegos. Buvo siūlymas daryti pertrauką. (Balsai salėje) Aš, vadovaudamasi 261 straipsniu, siūlau balsuoti. (Triukšmas salėje) Dar Seimo Pirmininko pirmoji pavaduotoja. Prašom.
R. BAŠKIENĖ (LVŽSF). Mielieji kolegos, iš tikrųjų 153 straipsnio 4 dalis taikoma įstatymui ir čia yra atskira procedūra, kurią Statutas numato. Tai yra 218 straipsnis: pareigūno atleidimo procedūra, ir ji išdėliota taip aiškiai ir taip suprantamai, kad nekyla abejonių, kaip, ką, po ko daryti. Mes ne pirmą kartą esame su tuo susidūrę ir išties nuosekliai tą vykdome. Todėl dabar įvyko tai, ką išgirdome: ir pateikimas, ir atsakymai į klausimus, ir bendroji diskusija, ir štai 4 straipsnis… tai yra 218 straipsnio 4 dalis: „Sprendimas dėl Seimo pareigūnų ar valstybės institucijų vadovų atleidimo dėl nepasitikėjimo priimamas slaptu balsavimu daugiau kaip pusės Seimo narių dauguma. Sprendimas dėl Seimo pareigūnų ar valstybės institucijų vadovų atleidimo kitais pagrindais…“ Šiuo atveju kitas pagrindas netaikomas. Yra parašyta taip, kaip parašyta. Aš galiu tik pagarsinti Seimo statutą ir paprašyti, kad mes privalome jo laikytis.
PIRMININKĖ. Gerbiama Pirmininko pirmoji pavaduotoja, mes Seimo nutarimus irgi priimame tokia pat tvarka kaip ir įstatymus, ir jeigu ne vienas Seimo narys iškėlė klausimą dėl papildomos informacijos, galbūt geriau ją gauti, negu padaryti liapsusą.
Agne, dar kalbėsite?
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Aš tiesiog atkreipsiu dėmesį, kad 218 straipsnis kalba apie Seimo pareigūną arba valstybės institucijos vadovą. Kiltų klausimas, ar ponas V. Semeška vadovauja institucijai, ar jis yra Seimo pareigūnas? (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Baigiame diskusijas, aš formuluoju klausimą. Ar reikia Seimo nariams papildomos informacijos, ar ne? Prašom balsuoti. (Triukšmas salėje)
Balsavo 55 Seimo nariai: už – 50, prieš – 3, susilaikė 2. Taigi pertrauka rinkti papildomą informaciją.
Tuo šiandien darbotvarkę mes baigiame.
Replika per šoninį mikrofoną – G. Landsbergis.
G. LANDSBERGIS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiama pirmininke. Aš norėjau padėkoti penkiems balsavusiems, kurie supranta, kas yra demokratija, supranta, kas yra Statuto laikymasis ir galbūt turi ir sąžinės kruopelę likusią. Dėkoju jiems. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, vadovaujantis 261 straipsniu, yra daromas priimto balsavimo sprendimas, ir darbotvarkę mes esame baigę.
Skelbiu šios dienos vakarinį posėdį baigtą. (Balsai salėje) Dar registracijos norėjote? Jau viskas. Registracija. Prašom registruotis.
Užsiregistravo 64 Seimo nariai.
Birželio 28 dienos vakarinį Seimo posėdį skelbiu baigtą. (Gongas) Gero vakaro!
* Santrumpų reikšmės: LLRA-KŠSF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos-Krikščioniškų šeimų sąjungos frakcija; LSDDF – Lietuvos socialdemokratų darbo frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.