LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

VALSTYBĖS VALDYMO IR SAVIVALDYBIŲ KOMITETAS

PAGRINDINIO KOMITETO IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS PAREIGINĖS ALGOS (ATLYGINIMO) BAZINIO DYDŽIO

ĮSTATYMO PROJEKTO NR. XIVP-2098(3)

2023-04-28 Nr. 113-P-11

Vilnius

Komiteto posėdyje dalyvavo:

Komiteto pirmininkas Ričardas Juška, komiteto nariai: Guoda Burokienė, Valentinas Bukauskas, Domas Griškevičius, Andrius Kupčinskas, pavaduojantis Jurgitą Šiugždinienę, Kęstutis Masiulis, Bronislovas Matelis, Kęstutis Navickas, Audrius Petrošius, Eugenijus Sabutis, Algis Strelčiūnas, Rita Tamašunienė, Valdemaras Valkiūnas.

Komiteto biuras: vedėja Lina Milonaitė, patarėjai: Rasa Mačiulytė, Skaistė Meškelė, Rasa Šidlauskaitė, Juras Taminskas, padėjėja Vilma Keidūnė.

Seimo komitetų biurų atstovai: Kultūros komiteto biuro patarėjai Milda Gureckienė, Aušra Pocienė, Deimantė Pukytė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto biuro patarėja Ieva Kuodienė, Teisės ir teisėtvarkos komiteto biuro patarėja Rita Karpavičiūtė.

Seimo nariai: Vytautas Juozapaitis, Gintautas Paluckas, Rasa Petrauskienė, Jurgis Razma, Kęstutis Vilkauskas.

Seimo narių padėjėjai/patarėjai: Jurgitos Šiugždinienės padėjėjai Antanas Jankūnas ir Vytautas Vaitiekūnas, Vytauto Juozapaičio patarėjas Kęstutis Kaminskas.

Kviestieji asmenys: Etninės kultūros globos tarybos Strateginių veiklos krypčių administravimo skyriaus patarėjas Valdas Voveris; Finansų ministerijos atstovai: viceministras Gediminas Norkūnas, Biudžeto departamento direktorė Daiva Kamarauskienė, Personalo valdymo skyriaus patarėja Arūnė Šerepkaitė; Krašto apsaugos ministerijos atstovai: Karo tarnybos ir personalo departamento Personalo valdymo skyriaus vedėja Liana Naujalytė ir patarėja Erika Batisienė, Teisėkūros skyriaus vedėjas Tomas Vainius; Lietuvos administracinių ginčų komisijos atstovai: Administravimo ir teisinės pagalbos skyriaus vedėja Edita Galiauskaitė ir patarėja Rūta Mockevičienė; Lietuvos generalinė prokurorė Nida Grunskienė; Lietuvos kultūros tarybos vyresnioji patarėja Gerda Leonavičienė; Lietuvos profesinės sąjungos „Solidarumas“ atstovai: pirmininko pavaduotoja Lina Urbonovičienė ir generalinė sekretorė Daiva Kvedaraitė; Lietuvos radijo ir televizijos komisijos atstovai: pirmininkas Rimantas Bagdzevičius ir Teisės skyriaus vedėjas Vadim Gasperskij; Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarijos atstovai: Respublikos Prezidento patarėjai Paulius Baltokas ir Simonas Mikšys; Lietuvos savivaldybių asociacijos atstovai: direktorė Roma Žakaitienė ir patarėja savivaldybių administravimo klausimais Linda Kreimerytė; Lietuvos teisėsaugos pareigūnų federacijos pirmininkė Loreta Soščekienė; Lietuvos valstybės tarnautojų, biudžetinių ir viešųjų įstaigų darbuotojų profesinės sąjungos atstovai: pirmininkė Irena Petraitienė ir pirmininko pavaduotojas Vidmantas Punelis; Lietuvos verslo konfederacijos generalinė direktorė Ineta Rizgelė; Lietuvos vyriausiojo archyvaro tarnybos atstovai: Dokumentų ir archyvų valdymo ir naudojimo skyriaus vedėja Daiva Lukšaitė, Veiklos administravimo ir finansų skyriaus vedėja Rasa Miškelevičiūtė; Lygių galimybių kontrolieriaus tarnybos atstovai: lygių galimybių kontrolierė Birutė Sabatauskaitė, Teisės grupės vadovė Audronė Daukšaitė-Timpė; Mokestinių ginčų komisijos prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės patarėjas Gintautas Vilkelis; Nacionalinės teismų administracijos atstovai: direktorė Natalija Kaminskienė, direktoriaus pavaduotojas Antanas Jatkevičius, Administravimo skyriaus vedėja Jovita Ramanauskienė, Strateginio planavimo skyriaus vyresnioji patarėja Vita Aleksandra Gudelevičiūtė; Nacionalinio pareigūnų profesinių sąjungų susivienijimo pirmininkas Saulius Džiautas; Savivaldybių kontrolierių asociacijos atstovai: prezidentas Gintaras Radavičius ir valdybos pirmininkė Daiva Čeporiūtė; Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atstovai: viceministras Vytautas Šilinskas ir Darbo teisės grupės vadovė Vita Baliukevičienė, vyresnioji patarėja Agnė Nakčerienė, patarėja Indrė Vaicekauskaitė; Specialiųjų tyrimų tarnybos atstovai: direktoriaus pavaduotojas Egidijus Radzevičius, Teisės skyriaus vyriausioji specialistė Goda Kuznecovaitė; Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos Studijų, mokslo ir technologijų departamento direktorė Laima Taparauskienė; Teisėjų tarybos pirmininkė Sigita Rudėnaitė, Teisėjų tarybos pirmininko pavaduotoja Egidija Tamošiūnienė; Teisingumo ministerijos atstovai: kancleris Augustas Ručinskas ir Teisinio atstovavimo grupės vyresnioji patarėja Lina Urbaitė; Regionų plėtros tarybų atstovai: Šiaulių regiono plėtros tarybos administracijos direktorius Valerijus Simulik ir Utenos regiono plėtros tarybos administracijos direktorius Nerijus Čepauskas; Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaigos atstovai: Vaiko teisių apsaugos kontrolierė Edita Žiobienė ir Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus vyriausioji patarėja Eivilė Žemaitytė; Valstybės kontrolieriaus pavaduotojas Audrius Misevičius; Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos Teisės departamento Tiesioginių mokesčių skyriaus vedėjas Rolandas Ragėnas; Vidaus reikalų ministerijos atstovai: viceministrė Sigita Ščajevienė, ministro patarėjas Edvardas Žukauskas, Strateginių sprendimų paramos grupės vyriausiasis patarėjas Sigitas Mitalauskas, Valstybės tarnybos politikos grupės vyriausioji patarėja, atliekanti grupės vadovės funkcijas Jūra Ivonaitytė, vyresnysis patarėjas Adrianas Mečkovskis, patarėja Giedrė Sušinskaitė; Viešųjų pirkimų tarnybos atstovai: direktorius Darius Vedrickas ir Teisės skyriaus vedėja Sonata Vaitukaitytė; Vyriausybės atstovų įstaigos atstovai: vadovė Daiva Kerekeš, Vyriausybės atstovas Kauno ir Marijampolės apskrityse Andrius Cechanavičius, Vyriausybės atstovas Panevėžio ir Utenos apskrityse Egidijus Lapinskas; Vyriausybės kanceliarijos atstovai: Ministro Pirmininko patarėjas strateginio planavimo, viešojo administravimo, reformų ir pokyčių valdymo klausimais Darius Žeruolis ir Viešojo valdymo grupės vadovė Jurgita Žilinskienė; Žurnalistų etikos inspektorė Gražina Ramanauskaitė.

2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2022-11-15	*	Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklių reikalavimams, teikiame šias pastabas: 1. Projektu siūloma pertvarkyti valstybės politikų, valstybės pareigūnų, teisėjų, valstybės tarnautojų ir kitų iš valstybės ar savivaldybės biudžeto ar kitų valstybės įsteigtų pinigų fondų lėšų atlyginimą gaunančių asmenų darbo apmokėjimo sistemą, tačiau pastebėtina, kad kartu su šiuo projektu nėra teikiami visi specialiuose įstatymuose nustatyti darbo užmokesčio teisinio reguliavimo pakeitimai (pavyzdžiui, kartu su šiuo projektu teikiamuose Lietuvos Respublikos diplomatinės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1012 5, 7, 10, 43, 69, 71, 72 ir 79 straipsnių pakeitimo įstatymo projekte Nr. XIVP-2086(3), Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo Nr. I-599 20, 24, 25, 27, 40, 49 ir 60 straipsnių pakeitimo įstatymo projekte XIVP-2081(3) ir kt. nesiūloma atitinkamai sumažinti diplomatų, prokurorų pareiginių algų koeficientų), nors nuo 2024 m. sausio 1 d. turėtų būti taikomas šiame projekte nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis (1579,4 euro). Taigi, tokiu būdu būtų nustatytas neišbaigtas, nenuoseklus ir neaiškus nuo 2024 m. sausio 1 d. darbo užmokesčio teisinis reguliavimas. Pažymėtina, kad atsižvelgiant į valstybės tarnybos sistemos vientisumą (Konstitucinio Teismo jurisprudencijoje aiškinamą kaip vieną iš valstybės tarnybos konstitucinės sampratos elementų, kartu ir reikalavimų, kurių privalu paisyti organizuojant valstybės tarnybą ir reguliuojant valstybės tarnybos santykius), valstybės tarnautojų darbo apmokėjimo sistemos pertvarka turėtų būti atliekama sistemiškai, neišskiriant tam tikrų valstybės institucijų ar valstybės tarnautojų grupių. Šiame kontekste taip pat atkreiptinas dėmesys į tai, kad, kaip yra pažymėjęs Konstitucinis Teismas, diferencijuotas valstybės tarnautojų darbo apmokėjimo santykių teisinis reguliavimas iš principo nėra negalimas, tačiau būtina paisyti konstitucinių asmenų lygiateisiškumo, teisingumo, proporcingumo principų (2007 m. kovo 20 d. nutarimas); pagal Konstituciją negalima nustatyti tokio teisinio reguliavimo, pagal kurį valstybės tarnyba tam tikrose valstybės (savivaldybių) institucijose (kuri nors valstybės tarnybos sistemos grandis) būtų eliminuota iš bendros valstybės tarnybos sistemos arba kuris įtvirtintų privilegijuotą tam tikrų institucijų valstybės tarnautojų padėtį kitų analogiškų institucijų valstybės tarnautojų atžvilgiu arba, priešingai, jų diskriminavimą (2004 m. gruodžio 13 d. nutarimas). Atsižvelgiant į tai kas išdėstyta, teigtina, kad teisinis reguliavimas, kuriuo neužtikrinama, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio nustatymas būtų taikomas visiems viešojo sektoriaus tarnautojams, yra ydingas bei sąlygoja nevienodą tarnautojų padėtį dėl skirtingų darbo apmokėjimo sąlygų.	Nepritarti	Argumentai: Pirmajame pokyčio etape pertvarkoma valstybės politikų, valstybės pareigūnų (išskyrus Vadovybės apsaugos tarnybos, prokurorų), Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, valstybės tarnautojų (išskyrus statutinių valstybės tarnautojų) atlygio sistema. Vadovybės apsaugos tarnybos, prokurorų, statutinių valstybės tarnautojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų, karių tarnybiniams atlyginimams, įstatymų pagrindais sudarytų komisijų narių atlygiams apskaičiuoti su vidutiniu mėnesiniu bruto darbo užmokesčiu pareiginės algos (atlyginimo) bazė bus susiejama kitame etape, kuris taip pat prasidės nuo 2024 m. sausio 1 d.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2022-11-15	2	2. Teikiamo projekto 2 straipsnyje, reglamentuojančiame įstatymo taikymą, siūloma nustatyti, kad šio įstatymo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis taikomas atitinkamiems pareigūnams ir darbuotojams. Pažymėtina, kad tokia formuluotė nėra tiksli, nes šio įstatymo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas tik pradinis (pirminis) pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis (taikomas tik du ateinančius metus), kuris paskui nuolat būtų peržiūrimas ir nurodomas būtent atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. Atsižvelgiant į tai, teikiamo projekto 2 straipsnyje brauktini žodžiai „šio įstatymo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas“. Taip pat atkreipiame dėmesį, kad šio straipsnio formuluotėje „įstatymų pagrindais sudarytų komisijų narių“ brauktinas žodis „narių“, nes toliau apibrėžime ir įvedama būtent „komisijų“, o ne „komisijų narių“ santrumpa.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2022-11-15	3	1	3. Projekto 3 straipsnio 1 dalyje siūloma nustatyti, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 2023 metams (n) ir 2024 metams (n+1) nustatomas pagal Lietuvos statistikos departamento paskelbtą praėjusių metų (n-2) vidutinį mėnesinį šalies darbo užmokestį (su individualiomis įmonėmis) ir yra 1579,4 euro. Ši nuostata ydinga dėl kelių priežasčių. Pirma, yra nelogiška ir nepagrįsta iš pradžių nustatyti, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis siejamas su vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčiu šalyje, o paskui, iš karto paneigiant šią nuostatą, nurodyti, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis ne tik kad nustatomas kaip nekintamas (o vidutinis mėnesinis šalies darbo užmokestis yra kintamas rodiklis), tačiau ir nustatomas toks, kuris yra nebeaktualus (dviejų ir atitinkamai trijų metų senumo) ir absoliučiai nebeatitinkantis šalies objektyvios ekonominės situacijos. Tai, kad ateityje pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis nebūtų siejamas su vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčiu šalyje implikuoja ir šio straipsnio 2 dalis, kurioje nustatyta, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas ne rečiau, kaip kas trejus metus, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją. Taigi, būsimas pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio peržiūrėjimas ne rečiau kaip kas treji metai pagal darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją, suponuoja, kad jos būsimo dydžio nustatymas niekaip nebebūtų susijęs su vidutinio darbo užmokesčio (kuris keičiasi ir yra nustatomas ne kas treji metai, o kas kiekvienų metų ketvirtį) pokyčiu šalyje. Antra, svarstytina, ar pagrįsta ir teisinga viešojo sektoriaus darbuotojų, kurių absoliučiai daugumai yra taikomas privalomas reikalavimas turėti aukštąjį ar jam prilygintą išsilavinimą, sieti su vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčiu, kurį didžiąja dalimi lemia ir žemesnės ar jokios kvalifikacijos neturinčių asmenų vidutinės pajamos. Trečia, siūlomoje nuostatoje dydis „n – 2” reiškia ne praėjusių, o užpraėjusių metų vidutinį mėnesinį šalies darbo užmokestį (o 2024 metų atžvilgiu tai būtų net ne užpraėjusių, o prieš trejus metus buvusių metų duomenys). Atsižvelgiant į tai, kad išdėstyta, siūlytume arba tikslinti projekto 3 straipsnio 1 ir 2 dalių formuluotes, jų nuostatas tiksliai ir aiškiai siejant su nustatyta tvarka skelbiamu vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčiu, arba iš viso atsisakyti projekto 3 straipsnio 1 dalyje minimos nuostatos dėl vidutinio mėnesinio šalies darbo užmokesčio kaip perteklinės ir neturinčios jokio teisinio krūvio. Pastaruoju atveju projekto 3 straipsnio 1 dalis galėtų būti dėstoma taip: „ Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 2023 ir 2024 metams yra lygus 1579,4 eurui“. Neatsižvelgus į tokius siūlymus, teikiamas reguliavimas turėtų būti vertinamas kaip klaidinantis ir neaiškus. Kartu atkreiptinas dėmesys, jog 2023 m. sausio 1 d. įsigalios Lietuvos Respublikos oficialiosios statistikos įstatymo Nr. I-270 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1396, kuriuo Lietuvos statistikos departamento pavadinimas keičiamas į Valstybės duomenų agentūros.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2022-11-15	4	1	4. Iš teikiamo projekto nuostatų nėra aišku, kodėl projekto 3 straipsnio 2 dalyje yra pasiūlytas toks reglamentavimas, pagal kurį pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas ne rečiau, kaip kas trejus metus, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją. Pažymėtina, kad toks reguliavimas neužtikrina viešojo sektoriaus darbuotojų teisėtų lūkesčių ir iš dalies paneigia galimybę pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį peržiūrėti ir pritaikyti jį prie realios ekonominės situacijos iš karto, kai tam atsiranda objektyvios aplinkybės. Svarstytina, ar nebūtų tikslingiau ir teisingiau nustatyti, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas kasmet, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją. Pažymėtina, kad pats kasmetinis bazinio dydžio peržiūrėjimas nesuponuoja savaiminio šio dydžio padidinimo, kas galimai lemtų nepakeliamą naštą valstybės biudžetui.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2022-11-15	4	2	5. Siekiant teisinio aiškumo, projekto 3 straipsnio 2 dalies sakinius siūlome sukeisti vietomis, t. y. pirma nurodyti, kad šio straipsnio 1 dalyje nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis pirmą kartą peržiūrimas 2025 metams, o paskui nustatyti, kad vėliau pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas atitinkamai ne rečiau kaip kas trejus metus.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2022-11-15	2	6. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Vadovybės apsaugos įstatymo 2 straipsnio 17 dalį, Vadovybės apsaugos tarnybos pareigūnas yra valstybės pareigūnas bei siekiant teisinio aiškumo, projekto 4 straipsnio 2 dalyje siūlytume vietoj žodžių ,,valstybės tarnautojų (išskyrus nurodytus šio straipsnio 5 dalyje)“ įrašyti žodžius ,,valstybės tarnautojų (išskyrus šio straipsnio 5 dalyje nurodytus valstybės pareigūnus ir statutinius valstybės tarnautojus)“.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2022-11-15	5	4	7. Atsižvelgiant į kartu su šiuo įstatymo projektu teikiamo Valstybės politikų darbo užmokesčio įstatymo projekto Nr. XIVP-2100(3) 4 straipsnyje nustatytas įstatymo taikymo taisykles, siūlytina patikslinti projekto 4 straipsnio 4 dalį ir vietoj žodžių ,,nuo tos dienos, kai 2023 metais naujai išrinktos savivaldybių tarybos susirenka į pirmąjį posėdį“ įrašyti žodžius ,,nuo pirmojo naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdžio dienos“.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, 2022-11-15	2	8. Projekto 4 straipsnio 5 dalyje po žodžių ,,Vadovybės apsaugos tarnybos“ įrašytinas žodis ,,pareigūnų“.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.

3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Lietuvos valstybės tarnautojų, biudžetinių ir viešųjų įstaigų darbuotojų profesinė sąjunga, 2022-10-06; 2022-11-23	*	Pagal egzistuojantį teisinį reglamentavimą su valstybės tarnautojais sutartys nėra sudaromos, o valstybės tarnautojų karjerą, priėmimo ir atleidimo sąlygas, atsakomybę, socialines ir kitas garantijas, iš esmės reglamentuoja tik Valstybės tarnybos įstatymas. Kitaip tariant, Valstybės tarnybos įstatymas ir yra de facto valstybės tarnautojų „sutartis“ su valstybe. Ši Vyriausybė, vykdydama savo programą, parengė naujos redakcijos Valstybės tarnybos įstatymo projektą ir daugybę kitų su tuo siejamų įstatymų projektų, kuriais siekiama įgyvendinti vadinamąją Viešojo sektoriaus reformą. Šios reformos tikslui sunku būtų nepritarti – siūloma valstybės tarnybą padaryti lankstesnę ir patrauklesnę. Tačiau Lietuvos valstybės tarnautojų, biudžetinių ir viešųjų įstaigų darbuotojų profesinė sąjunga nepritaria priemonėms, kuriomis yra siūloma pasiekti minėtą tikslą ir mano, kad tokios priemonės atvirkščiai sumažins valstybės tarnybos patrauklumą ir konkurencingumą, įneš daugiau neaiškumo nustatant darbo užmokestį, negana to, siūloma bent jau dvejiems ateinantiems metams „įšaldyti“ valstybės tarnautojų darbo užmokestį dėl naujai siūlomo taikyti bazinio dydžio, panaikinti ir taip menkas egzistuojančias socialines garantijas. Atkreipiame dėmesį, kad kitoms valstybinėje tarnyboje dirbančioms asmenų grupėms, kurioms artimiausiu metu neketinama apčiuopiamai didinti darbo užmokesčio (Vadovybės apsaugos tarnybai, Specialiųjų tyrimų tarnybai, žvalgybos pareigūnams, diplomatams, prokurorams, statutiniams valstybės tarnautojams) nuo kitų metų egzistuojančios socialinės garantijos ir darbo užmokesčio apskaičiavimo sistemos paliekamos. Tiesa, reformos rengėjai teigia, kad šiai grupei asmenų darbo užmokesčio sistema pakeista, o esamos garantijos turėtų/galėtų būtų panaikintos kitame etape, t. y. po metų. Viena vertus, sąlygų bloginimo šios grupėms mes tikrai nepalaikome. Kita vertus, sunku būtų patikėti, kad dėl turimos įtakos sprendimų priėmėjams šioms asmenų grupėms sąlygos bus pablogintos, t. y. sąlygos jiems būtų prilygintos toms, kokios yra siūlomos valstybės tarnautojams. Kitas pavyzdys, iliustruojantis siūlomos reformos nenuoseklumą, yra tas, kad teisėjams yra siūloma nuo 2023 m. gerokai padidinti darbo užmokestį, tačiau reformos iniciatoriai nesiūlo teisėjams panaikinti šiuo metu Teismų įstatyme įtvirtintos atostogų skaičiavimo tvarkos, pagal kurią teisėjui už ilgą teisėjo darbo stažą gali būti suteikta 40 darbo dienų kasmetinių atostogų. Šiuo metu valstybės tarnautojams taikomi įvairūs specialūs reikalavimai, kurių nereikia laikytis dirbantiems pagal darbo sutartis (turto ir pajamų deklaravimas, pareiga vengti interesų konflikto, puoselėti nepriekaištingą reputaciją, lojalumas), ir atitinkamai numatytos tam tikros garantijos (ilgesnės atostogos ir kt.). Šia reforma naikinamos garantijos, tačiau paliekami papildomi reikalavimai, o tai yra nelogiška, neteisinga ir galimai prieštarauja konstitucinei doktrinai. Valstybės tarnybos reformos rengėjai nuolat kartoja, kad viešasis sektorius, įskaitant valstybės tarnybą, atsilieka nuo privataus sektoriaus visais aspektais: savo veiklos efektyvumu, kokybe, lankstumu ir pan. Manome, kad toks tiesmukas viešojo ir privataus sektoriaus lyginimas ir supriešinimas yra nekorektiškas. Visų pirma dėl to, kad skiriasi viešojo sektoriaus ir privataus sektoriaus tikslai. Viešasis sektorius siekia viešojo intereso ir kokybiškų viešųjų paslaugų teikimo, o privatus – pelno. Sunku būtų lyginti netgi valstybės ir savivaldybių įstaigų veiklą su valstybės įmonėmis, kurios paprastai veikia monopolijos sąlygomis ir siekia pelno. Taip pat pasigedome valstybės tarnybos reformos rengėjų atlikto padidinto teisinio reguliavimo vertinimo, kaip tai yra numatyta Teisėkūros pagrindų įstatyme. Mūsų įsitikinimu, nesant išsamaus vertinimo, padarytos klaidos valstybei gali grėsti sunkiai ištaisomomis pasekmėmis. Be to, būtų buvę naudinga ir palyginti panašias funkcijas atliekančias valstybės ir savivaldybių institucijas tarpusavyje, išryškinant veiklos efektyvumo problemas. Pavyzdžiui, pateikti „pavyzdines“ institucijas, kurios veikia efektyviai tam, kad kitos institucijos galėtų į jas lygiuotis. Tarkime, ar reformos rengėjai galėtų objektyviai įvardyti, kurios ministerijos kanceliarija veikia efektyviai, o kurios ne? Toliau pateikiame savo argumentus, kodėl parengtas naujos redakcijos Valstybės tarnybos projektas iš esmės nesudaro jokių prielaidų pasiekti deklaruotą tikslą, t. y. valstybės tarnybą padaryti patrauklesnę ir efektyvesnę, o atvirkščiai – įneš sumaišties, padidins riziką pažeisti tiek šiuo metu pareigas einančių, tiek naujai priimamų tarnautojų teisėtus lūkesčius, pablogins karjeros galimybes, diskriminuos kitą statusą turinčių valstybinėje tarnyboje dirbančių asmenų atžvilgiu. [...] Nepagrįsti siūlymai iki 2025 m. „įšaldyti“ valstybės tarnautojams taikomą bazinį dydį ir nustatyti naują darbo užmokesčio sistemą. Lietuvos valstybės tarnautojų, biudžetinių ir viešųjų įstaigų darbuotojų profesinė sąjunga visuomet sveikina darbo užmokesčio didinimą viešojo sektoriaus darbuotojams. Šia reforma Vyriausybė siūlo žymiai didinti darbo užmokestį pakankamai siaurai viešajame sektoriuje dirbančiai asmenų grupei (politikams, teisėjams, valstybės ir savivaldybės institucijų ir įstaigų vadovams, valstybės pareigūnams), iš viso mažiau nei 2 tūkst. asmenų. Tačiau valstybės tarnautojams, kurių yra maždaug 27 tūkst., siūloma artimiausiems dvejiems metams naująjį bazinį dydį įšaldyti. Kitaip tariant, nuo kitų metų didelė dalis valstybės tarnautojų tiesiog gaus kone identišką darbo užmokestį, kurį gauna šiandien. Taip bus dėl to, kad ketinama panaikinti priedą už stažą valstybės tarnybai (t. y. 1 proc. darbo užmokesčio padidėjimą kas metus) ir neketinama didinti įstaigų darbo užmokesčio fondų arba padidinti minimaliai. Taigi valstybės tarnautojai šiuo aspektu yra akivaizdžiai diskriminuojami. Apskritai sunkiai suprantama, kodėl naujai taikomą bazinį dydį ketinama peržiūrėti kas trejus metus, kadangi tokiu būdu valstybės tarnautojų darbo užmokestis atsiliks nuo faktinio vidutinio darbo užmokesčio šalyje augimo. Naujos redakcijos Valstybės tarnybos įstatymo projekte siūloma, kad įstaigos vadovas nustatytų įstaigos valstybės tarnautojų darbo apmokėjimo sistemą, kurioje, atsižvelgiant į šio įstatymo ir Darbo kodekso nuostatas, nustatomi didžiausi pareiginės algos koeficientų dydžiai, konkrečiai pareigybei nustatyti pareiginės algos koeficientų intervalai. Įstaigos vadovas nustatys darbo apmokėjimo sistemą vadovaudamasis Vyriausybės nustatytomis rekomendacijomis. Iniciatorių teigimu, tokiu būdu įstaigų vadovai esą galėtų lanksčiau nustatyti didesnį darbo užmokestį (t. y. konkrečiai pareigybei nustatyti pareiginės algos koeficientų intervalus). Šiai siūlomai naujovei nepritariame dėl kelių priežasčių. Visų pirma, manome, kad maksimalūs pareiginės algos koeficientai įstaigose ir institucijose naujojoje darbo apmokėjimo sistemoje bus nustatomi pagal faktinį darbo užmokesčio fonde turimų asignavimų dydį. Kitaip tariant, didžiausi pareiginės algos koeficientų dydžiai iš esmės nesiskirs nuo šio metu galiojančio įstatymo, o jeigu ir bus didesni, tai de facto jie negalės būti suteikiami tarnautojams dėl riboto darbo užmokesčio asignavimų dydžio. Antra, manome, kad siūloma nauja darbo užmokesčio sistema sudarys prielaidas, kad panašias funkcijas vykdančiose institucijose bus nustatyti skirtingo dydžio didžiausi pareiginės algos koeficientai. Taip pat kelia abejonių, ar Vyriausybės parengtomis rekomendacijomis dėl darbo užmokesčio sistemos vadovausis visų įstaigų vadovai. Esame įsitikinę, kad esminiai darbo apmokėjimo sistemos principai turėtų būti įtvirtinti Valstybės tarnybos įstatyme, o ne rekomendacijų forma. Valstybės tarnybos įstatymo projekto aiškinamajame rašte nurodoma, kad „dėl lėšų trūkumo (darbo užmokesčio fonde) įstaigų galimybės finansiškai motyvuoti valstybės tarnautojus yra ribotos“. Su tuo sunku ginčytis, tačiau ši amžina problema valstybės tarnybos reformos iniciatorių nėra niekaip sprendžiama. Šiuo metu turbūt tik labai menka dalis valstybės tarnautojų (atmetus politinio (asmeninio) pasitikėjimo tarnautojus ir įstaigų vadovus) turi galiojančiame Valstybės tarnybos įstatyme nustatytas pareiginės algos koeficientų „lubas“, o jas pasiekti daugeliui tarnautojų reikėtų dar bent keleto metų. Taigi padidinus teorines koeficientų „lubas“ pagal naująją siūlomą darbo užmokesčio sistemą faktinis darbo užmokestis niekaip nepasikeis. Galiausiai, suteikiant vadovams diskreciją nustatyti didesnį darbo užmokestį ir tuo pat metu valstybei neskiriant pakankamo finansavimo darbo užmokesčiui, gali susiklostyti tokia situacija, kad kai kuriose institucijose ir įstaigose darbo užmokestis kai kuriems tarnautojams didės vien dėl įstaigų vadovų subjektyvumo ar nepotizmo, o kiti tarnautojai gali būti atleisti. Nepritariame siūlymui eliminuoti profesines sąjungas iš derybų sudarant kolektyvinę sutartį dėl bazinio dydžio. Šiuo metu galiojančiame Valstybės tarnybos įstatyme numatyta, kad ateinančių finansinių metų bazinis dydis nustatomas nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje. Nauju reglamentavimu atsisakius šios nuostatos, būtų eliminuotas profesinių sąjungų vaidmuo nustatant valstybes tarnautojų darbo užmokestį ir susiaurintos profesinių sąjungų galimybės ginti jų atstovaujamų darbuotojų socialines ir ekonomines teises. Apibendrinant konstatuojame, kad šia reforma yra siūloma iš esmės pabloginti valstybės tarnautojų darbo sąlygas, tuo pat metu tikintis, kad darbuotojai iš privataus sektoriaus pradės veržtis dirbti į valstybės tarnybą. O galbūt yra atvirkščiai, t. y. nemaža dalis viešojo sektoriaus nėra linkę ieškoti darbo privačiame sektoriuje dėl to, kad pastarajame ir dabar yra siūlomos prastesnės sąlygos nei viešajame sektoriuje? Be to, nemaža dalis viešojo sektoriaus ir taip šiuo metu dirba pagal Darbo kodekso nuostatas. Ar tai reiškia, kad vien dėl to valstybės tarnautojai dirba efektyviau? Galiausiai, ar neatrodo keista, kad patys valstybės tarnautojai, išskyrus galbūt įstaigų vadovus, švelniai tariant, nėra sužavėti siūlomais pokyčiais ir jiems priešinasi? Atidžiai išanalizavę naujos redakcijos Valstybės tarnybos įstatymo projektą, susipažinę su kitų valstybės ir savivaldybių institucijų derinimo metu pateiktomis pastabomis ir pasiūlymais (kuriuose, beje, net keletas naujai siūlomų nuostatų vertinamos kaip prieštaraujančios konstitucinei doktrinai) bei išmanydami įvairius praktikoje veikiančius aspektus, raginame Seime, svarstant šios reformos įstatymų projektų paketą atsižvelgti į profesinių sąjungų ir valstybės bei savivaldybių institucijų pastabas.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
2.	Lietuvos profesinė sąjunga „Solidarumas“, 2022-11-25	*	Seimui pateikti Valstybės tarnybos reformą įgyvendinantys įstatymų projektai kelia didelį susirūpinimą profesinėms sąjungoms. Kyla pavojus, kad socialinis dialogas, kuris Lietuvoje lyginant su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis yra nepakankamas, bus dar labiau ribojamas, mažinant derybose dėl Nacionalinės kolektyvinės sutarties derinamų klausimų ratą, nes pareiginės algos dydis, pagal kurį nustatomas valstybės tarnautojų darbo užmokestis, nebebus šių derybų objektas. Seimui pateiktas įstatymo projektas, kuriuo keičiama pareiginės algos bazinio dydžio apskaičiavim o tvarka. Projekto 3 straipsnio 1 dalyje siūloma nustatyti, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 2023 metams (n) ir 2024 metams (n+1) nustatomas pagal Lietuvos statistikos departamento paskelbtą praėjusių metų (n-2) vidutinį mėnesinį šalies darbo užmokestį (su individualiomis įmonėmis) ir yra 1579,4 euro. Profesinių sąjungų įsitikinimu ši nuostata yra ydinga ir klaidinanti, nes: 1. Nelogiška ir nepagrįsta iš pradžių nustatyti, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis siejamas su vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčiu šalyje, o paskui, iš karto paneigiant šią nuostatą, nurodyti, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis ne tik kad nustatomas kaip nekintamas (o vidutinis mėnesinis šalies darbo užmokestis yra kintamas rodiklis), tačiau ir nustatomas toks, kuris yra nebeaktualus (dviejų ir atitinkamai trijų metų senumo) ir absoliučiai nebeatitinkantis šalies objektyvios ekonominės situacijos. Tai, kad ateityje pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis nebūtų siejamas su vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčiu šalyje implikuoja ir šio straipsnio 2 dalis, kurioje nustatyta, kad pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas ne rečiau, kaip kas trejus metus, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją. Taigi, būsimas pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio peržiūrėjimas ne rečiau kaip kas treji metai pagal darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją, suponuoja, kad jos būsimo dydžio nustatymas niekaip nebebūtų susijęs su vidutinio darbo užmokesčio (kuris keičiasi ir yra nustatomas ne kas treji metai, o kas kiekvienų metų ketvirtį) pokyčiu šalyje. Siūlomoje nuostatoje dydis „n-2” reiškia ne praėjusių, o už praėjusių metų vidutinį mėnesinį šalies darbo užmokestį (o 2024 metų atžvilgiu tai būtų net ne už praėjusių, o prieš trejus metus buvusių metų duomenys). 2. Pagal susiklosčiusią praktiką darbo užmokesčio fondo dydis dažniausiai yra nedidinamas. Pateiktame projekte siūloma tvarka šią tendenciją dar labiau sustiprins. Todėl kyla grėsmė, kad vadovai norėdami didinti darbo užmokestį paprasčiausiai atleis dalį darbuotojų, o likusiems darbuotojams darbo krūviai bus didinami neproporcingai daugiau nei išaugs jų atlyginimai, t. y. realiai atlyginimai gali net sumažėti, nes per tą patį laiką reikės atlikti daugiau darbo nei už jį mokama. Jau dabar būtent dėl per didelių darbo krūvių valstybės tarnautojai palieka valstybinę tarnybą. 3. Valstybės tarnybos įstatymo projekte numatyta nauja darbo užmokesčio apskaičiavimo tvarka apie du kartus padidins nelygybę tarp vadovų ir kitų darbuotojų atlyginimų, nors Lietuva pagal GINI pajamų nelygybės indeksą jau daugelį metų yra priešpaskutinėje vietoje Europos Sąjungoje. 4. Atkreipiame dėmesį, kad šis įstatymas galios ne tik valstybės tarnautojams, bet ir visiems viešąsias paslaugas teikiančių įstaigų darbuotojams. 5. Atsižvelgiant į tai, kad jau šiemet infliacija viršijo 20 proc., o privataus sektoriaus darbuotojų atlyginimai dėl jų trūkumo auga daugiau nei 10 proc., toks viešąsias paslaugas teikiančių įstaigų valstybės tarnautojų ir visų pagal darbo sutartis dirbančių darbuotojų atlyginimų „įšaldymas" trejiems metams sukels valstybės sektoriaus „nukraujavimą", kai darbuotojai masiškai išeis dirbti į privatų sektorių. Todėl kyla pavojus, kad valstybė nesugebės užtikrinti kokybiškų viešųjų paslaugų teikimo. 6. Profsąjungoms nesuprantama , kodėl įstatymų rengėjai nereagavo ir neatsižvelgė į profsąjungų reikalavimus, kad tokie įstatymų projektai negali būti priimti, nes jie prieštarauja Lietuvos Respublikos Vyriausybės aiškinamajame rašte įvardintiems valstybės tarnybos ir viešojo sektoriaus pertvarkymo tikslams ir kryptims. 7. LR Seimo teisės departamento išvadoje nurodyti konkretūs pasiūlymai, kuriems profesinės sąjungos pritaria ir reikalauja į juos atsižvelgti. Reikalaujame, kad LR Seimui pateikti įstatymų projektai būtų svarstomi dalyvaujant profesinių sąjungų atstovams. 8. Palaikome NPPSS 2022-11-23 Nr. NP17-73(22), adresuotame LR Seimo komitetams pateiktus pasiūlymus. Įvertindami tai, siūlome, Vadovaujantis LR Seimo statuto 54 straipsniu surengti komiteto klausymus dėl pateiktų įstatymų projektų, dalyvaujant profesinių sąjungų atstovams, taip pat suteikti galimybę dalyvauti komitetų posėdžiuose svarstant šiuos projektus.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
3.	Lietuvos teisėsaugos pareigūnų federacija, 2022-11-30	3	Lietuvos teisėsaugos pareigūnų federacija susipažino su Lietuvos Respublikos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio įstatymo projektu Nr. XIVP-2098(3) (toliau - Projektas) ir teikia šiuos siūlymus: 1. Siūlome pakeisti Projekto 3 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „ 3 straipsnis. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 1. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis planuojamiems metams (n) tvirtinamas atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme ir yra lygus Lietuvos statistikos departamento paskelbtam praėjusių metų (n2) vidutiniam mėnesiniam šalies darbo užmokesčiui (su individualiomis įmonėmis). 2. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 2023 melams (n) yra 1579,4 euro. 3. Tvirtinamas naujas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis negali būti mažesnis už buvusį pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį, išskyrus abejus, kai iš esmės pablogėja valstybės ekonominė ir finansinė būklė dėl krizių ar kitų ypatingų aplinkybių ir pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio mažinimo mastas yra sutartas nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje. “ Alternatyvus pasiūlymas: Siūlome pakeisti Projekto 3 straipsnį ir jį išdėstyti taip: „3 straipsnis. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis ir jo peržiūrėjimas 1. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 2023 metams (n) ir 2024 metams (n+1) nustatomas pagal Lietuvos statistikos departamento paskelbtą praėjusių metų (n-2) vidutinį mėnesinį šalies darbo užmokestį (su individualiomis įmonėmis) ir yra 1579,4 euro. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas ne rečiau, kaip kas trejus dvejus metus, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją ir nustatomas nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje. Nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje sulygtas bazinis dydis tvirtinamas atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. Jeigu nacionalinė kolektyvinė sutartis nėra sudaryta arba pakeista iki einamųjų metų lapkričio 1 dienos, ateinančių finansinių metų bazinį dydį, įvertindamas ir atsižvelgdamas į šioje dalyje numatytas aplinkybes, tvirtinamas atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. Pirmą kartą pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas 2025 metams. 3. Šio straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka peržiūrėtas tvirtinamas naujas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis negali būti mažesnis už iki jo peržiūros buvusį pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį, išskyrus atvejus, kai iš esmės pablogėja valstybės ekonominė ir finansinė būklė dėl krizių ar kitų ypatingų aplinkybių atvejais.“ Lietuvos teisėsaugos pareigūnų federacijos nuomone, Projekto 3 straipsnio nuostatos visiškai nekeičia šiuo metu galiojančios bazinio dydžio nustatymo praktikos. Šiuo metu įvairūs įstatymai nustato kriterijus, kuriais vadovaujantis turėtų būti nustatomas konkretus bazinis dydis. Pavyzdžiui, Lietuvos Respublikos teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo 3 straipsnyje yra nustatyta: „Ateinančių finansinių metų bazinis dydis, atsižvelgus į praėjusių metų vidutinę metinę infliaciją (skaičiuojant nacionalinį vartotojų kainų indeksą), minimaliosios mėnesinės algos dydį ir kitų vidutinio darbo užmokesčio viešajame sektoriuje dydžiui bei kitimui poveiki turinčiu veiksniu itaka, nustatomas nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje. “ Būtent šiuo metu galiojančio teisinio reguliavimo pagrindu yra suformuota Konstitucinio Teismo doktrina, susijusi su valstybės tarnautojų darbo apmokėjimu, nei karto nekilo ginčas, kad bazinis dydis prieštarauja įstatymuose įtvirtintiems kriterijams. Įstatymo rengėjai teigia, kad bazinis dydis iki šiol yra nustatomas neatsižvelgiant į įstatymuose nustatytus kriterijus. Tačiau Projekte nėra nei vieno sakinio, kuris įtvirtintų imperatyvą, jog ateityje į Projekte nustatytus kriterijus bus atsižvelgiama. Taigi, Projekto rengėjai siūlo lygiai tokią pačią sistemą kaip yra šiuo metu. tik išdėstytą kitais žodžiais: pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas ne rečiau, kaip kas trejus metus, atsižvelgiant i darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonomine situaciją. Be to. bazinis dydis nebebus peržiūrimas kasmet, kaip yra šiuo metu, o tik kas trejus metus. Pastebėtina, kad Projekto rengėjai siūlo visiškai išeliminuoti profesines sąjungas ir socialinį dialogą nacionaliniu lygmeniu. Toks siūlymas būtų logiškas, jei bazinis dydis kasmet būtų indeksuojamas pagal faktinį šalies vidutinį mėnesinį darbo užmokestį, t. y. būtų prilyginamas šalies vidutiniam mėnesiniam darbo užmokesčiui. Tokiu atveju nėra dėl ko derėtis nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje. Tačiau pagal Projektą, bazinis dydis bus nustatomas tik atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir į šalies ekonominę situaciją. Tai reiškia, kad 2025 metais, 2026 metais ar dar kitais metais bazinis dydis nebus lygus šalies vidutiniam mėnesiniam darbo užmokesčiui ir net nereiškia, kad bus bent vienu euru didesnis nei 2023 ar 2024 metais. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manome, kad bazinis dydis privalo būti prilygintas praėjusių metų šalies vidutiniam mėnesiniam darbo užmokesčiui arba nustatomas tokiu pačiu principu kaip yra šiuo metu - susitariant nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje. Maloniai prašome atsižvelgti į pateiktus siūlymus ir atitinkamai pakeisti, papildyti Projekto nuostatas.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
4.	Lietuvos valstybės tarnautojų, biudžetinių ir viešųjų įstaigų darbuotojų profesinė sąjunga, 2022-12-19	3	Pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio įstatymo projekto (Reg. Nr. XIVP-2098(3)) (toliau – Projektas) aiškinamajame rašte teigiama, kad naujojo bazinio dydžio (BD) peržiūrėjimo sistema bus mažiau politizuota ir atlieps ekonominius pokyčius, padės išvengti valstybės institucijose ir įstaigose mokamo darbo užmokesčio atotrūkio nuo darbo rinkos. Tačiau Projekto 3 straipsnio nuostatos neatitinka aiškinamojo rašto teiginių – Projekto nuostatos neužtikrina BD peržiūros depolitizavimo, kadangi BD ir toliau nebus tvirtai susietas su jokiu ekonominiu rodikliu (nebus automatiškai indeksuojamas pagal vidutinio darbo užmokesčio šalyje pokytį), be to, jos gali tik padidinti valstybės institucijose ir įstaigose mokamo darbo užmokesčio atotrūkį nuo darbo rinkos, kadangi numatoma BD peržiūrėti ne kasmet (kaip numato dabar galiojantis teisinis reguliavimas), o kas 3 metus. Pagal Projektą iš BD nustatymo procedūros eliminuojamos profesinės sąjungos, kurios pagal galiojantį teisinį reguliavimą BD klausimu sulygsta su vyriausybe derybose dėl Nacionalinės kolektyvinės sutarties. Tokiu būdu, jei Projektas įsigaliotų, būtų pakenkta ir taip nelengvai besiplėtojančiai socialinio dialogo kultūrai Lietuvoje. Atsižvelgiant į pateiktas pastabas, siūlome pakeisti Projekto 3 straipsnį ir išdėstyti jį taip: 3 straipsnis. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis ir jo peržiūrėjimas 1. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 2023 metams (n) ir 2024 metams (n+1) nustatomas pagal Lietuvos statistikos departamento paskelbtą praėjusių metų (n-2) vidutinį mėnesinį šalies darbo užmokestį (su individualiomis įmonėmis) ir yra 1579,4 euro. Vėlesniems metams pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis kasmet nustatomas pagal Lietuvos statistikos departamento vėliausiai paskelbtą praėjusių metų vidutinį mėnesinį šalies darbo užmokestį (su individualiomis įmonėmis) ir tvirtinamas atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas +1ne rečiau, kaip kas trejus metus, kasmet. atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją ir tvirtinamas atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. Pirmą kartą pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas 2025 metams. nustatytos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio nustatymo tvarkos gali būti nesilaikoma tais atvejais, kai iš esmės pablogėja valstybės ekonominė ir finansinė būklė dėl krizių ar kitų ypatingų aplinkybių atvejais. 3. Šio straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka peržiūrėtas tvirtinamas naujas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis negali būti mažesnis už iki jo peržiūros buvusį pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį, išskyrus atvejus, kai iš esmės pablogėja valstybės ekonominė ir finansinė būklė dėl krizių ar kitų ypatingų aplinkybių atvejais. Jeigu automatinis BD susiejimas su vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčiu nebūtų nustatytas, siūlome į Projektą įtraukti nuostatą, kad BD kasmet nustatomas nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje, o joje sulygtą bazinį dydį tvirtina Seimas.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
5.	Lietuvos profesinė sąjunga „Solidarumas“, 2023-01-11 (papildomai pridėtas 2022-12-22 raštas)	3	2	Lietuvos profesinė sąjunga „SOLIDARUMAS“ 2022-12-12 RAŠTU NR.10-146 LR Seimo socialinių reikalų ir darbo komitetui pateikė psiūlymus Dėl Lietuvos Respublikos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio įstatymo projekto Nr. XIVP-2098(3). Rašte reiškiamas susirūpinimas , kad socialinis dialogas, kuris Lietuvoje lyginant su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis yra nepakankamas, bus dar labiau ribojamas, mažinant derybose dėl Nacionalinės kolektyvinės sutarties derinamų klausimų ratą, nes pareiginės algos dydis, pagal kurį nustatomas valstybės tarnautojų darbo užmokestis, nebebus šių derybų objektas. Buvo pateiktas kompromisinis pasiūlymas (pridedamas), kuris LR Seimo socialinių reikalų ir darbo komitete nebuvo aptartas. Pagal pateiktą Komiteto išvadą matome, kad buvo išnagrinėti Lietuvos teisėsaugos pareigūnų federacijos pasiūlymai, kuriems iš dalies buvo pritarta, ir Valstybės tarnautojų, biudžetinių ir viešųjų įstaigų profesinė sąjungos pasiūlymai, kuriems nebuvo pritarta. Komiteto išvadoje rašoma ,,Komitetas pritarė pasiūlymui pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį peržiūrėti ne rečiau kaip kas dvejus metus. Komitetas nepritarė pasiūlymui bazinį dydį nustatyti kolektyvinėje sutartyje. Įstatymo projekte siūloma bazinį dydį susieti su objektyviu rodikliu – Lietuvos statistikos departamento (nuo 2023-01-01 Valstybės duomenų agentūra) skelbiamu vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčio dydžiu. Bazinio dydžio nustatymas nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje yra netvarus ir ilgainiui išbalansuosiantis teisingo darbo apmokėjimo sistemą bei įtakosiantis tolesnį viešojo ir privataus sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio atotrūkio didėjimą“. Lietuvos profesinės sąjungos „SOLIDARUMAS“ pateiktas pasiūlymas visai kitokio pobūdžio: mes pritariame, kad bazinis dydis būtų siejamas su objektyviu rodikliu – Lietuvos statistikos departamento (nuo 2023-01-01 Valstybės duomenų agentūra) skelbiamu vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčio dydžiu, tačiau nesutinkame su projekto 3 str. 2 d. išdėstytomis sąlygomis, kurios paneigia šio principo esmę. Savo poziciją ir argumentus mes išdėstėme 2022- 12-12 rašte Nr.10-146. Gaila, bet Komiteto išvadoje nesimato, kad mūsų pasiūlymas buvo svarstomas ir nėra jokių argumentų, dėl kurių mūsų pasiūlymas nepriimtinas. Papildomai pridėtas 2022-12-22 raštas Seimui pateikti Valstybės tarnybos reformą įgyvendinantys įstatymų projektai kelia didelį susirūpinimą profesinėms sąjungoms. Kyla pavojus, kad socialinis dialogas, kuris Lietuvoje lyginant su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis yra nepakankamas, bus dar labiau ribojamas, mažinant derybose dėl Nacionalinės kolektyvinės sutarties derinamų klausimų ratą, nes pareiginės algos dydis, pagal kurį nustatomas valstybės tarnautojų darbo užmokestis, nebebus šių derybų objektas. Todėl siūlome projekto 3 str. 2 d. išdėstyti taip: 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas Nacionalinėje kolektyvinėje nustatyta tvarka ne rečiau, kaip kas trejus metus., atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją ir tvirtinamas atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. Pirmą kartą pareiginės algos (atluginimo) bazinis dydis peržiūrimas 2023 metams.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.
6.	Lietuvos profesinė sąjunga „Solidarumas“, 2023-03-27 (papildomai pridėtas 2022-12-12 raštas Nr. 10-146)	3	2	Lietuvos profesinė sąjunga „SOLIDARUMAS“ 2022-12-12 RAŠTU NR.10-146 LR Seimo socialinių reikalų ir darbo komitetui pateikė psiūlymus Dėl Lietuvos Respublikos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio įstatymo projekto Nr. XIVP-2098(3). Rašte reiškiamas susirūpinimas , kad socialinis dialogas, kuris Lietuvoje lyginant su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis yra nepakankamas, bus dar labiau ribojamas, mažinant derybose dėl Nacionalinės kolektyvinės sutarties derinamų klausimų ratą, nes pareiginės algos dydis, pagal kurį nustatomas valstybės tarnautojų darbo užmokestis, nebebus šių derybų objektas. Buvo pateiktas kompromisinis pasiūlymas (pridedamas), kuris LR Seimo socialinių reikalų ir darbo komitete nebuvo aptartas. Pagal pateiktą Komiteto išvadą matome, kad buvo išnagrinėti Lietuvos teisėsaugos pareigūnų federacijos pasiūlymai, kuriems iš dalies buvo pritarta, ir Valstybės tarnautojų, biudžetinių ir viešųjų įstaigų profesinė sąjungos pasiūlymai, kuriems nebuvo pritarta. Komiteto išvadoje rašoma ,,Komitetas pritarė pasiūlymui pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį peržiūrėti ne rečiau kaip kas dvejus metus. Komitetas nepritarė pasiūlymui bazinį dydį nustatyti kolektyvinėje sutartyje. Įstatymo projekte siūloma bazinį dydį susieti su objektyviu rodikliu – Lietuvos statistikos departamento (nuo 2023-01-01 Valstybės duomenų agentūra) skelbiamu vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčio dydžiu. Bazinio dydžio nustatymas nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje yra netvarus ir ilgainiui išbalansuosiantis teisingo darbo apmokėjimo sistemą bei įtakosiantis tolesnį viešojo ir privataus sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio atotrūkio didėjimą“. Lietuvos profesinės sąjungos „SOLIDARUMAS“ pateiktas pasiūlymas visai kitokio pobūdžio: mes pritariame, kad bazinis dydis būtų siejamas su objektyviu rodikliu – Lietuvos statistikos departamento (nuo 2023-01-01 Valstybės duomenų agentūra) skelbiamu vidutiniu mėnesiniu šalies darbo užmokesčio dydžiu, tačiau nesutinkame su projekto 3 str. 2 d. išdėstytomis sąlygomis, kurios paneigia šio principo esmę. Savo poziciją ir argumentus mes išdėstėme 2022- 12-12 rašte Nr.10-146. Gaila, bet Komiteto išvadoje nesimato, kad mūsų pasiūlymas buvo svarstomas ir nėra jokių argumentų, dėl kurių mūsų pasiūlymas nepriimtinas. (Papildomai pridėtas 2022-12-12 raštas Nr. 10-146) Seimui pateikti Valstybės tarnybos reformą įgyvendinantys įstatymų projektai kelia didelį susirūpinimą profesinėms sąjungoms. Kyla pavojus, kad socialinis dialogas, kuris Lietuvoje lyginant su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis yra nepakankamas, bus dar labiau ribojamas, mažinant derybose dėl Nacionalinės kolektyvinės sutarties derinamų klausimų ratą, nes pareiginės algos dydis, pagal kurį nustatomas valstybės tarnautojų darbo užmokestis, nebebus šių derybų objektas. Todėl siūlome pakeisti projekto 3 str. 2 d. išdėstyti taip: 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas Nacionalinėje kolektyvinėje nustatyta tvarka ne rečiau, kaip kas trejus metus. , atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją ir tvirtinamas atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. Pirmą kartą pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas 2025 metams.	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas.

4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Generalinė prokuratūra, 2022-12-23	4	2, 5	Kreipiamės į Jus dėl situacijos, susijusios su siūlomais darbo apmokėjimo viešajame sektoriuje sistemos pakeitimais (Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo ir su juo susijusių teisės aktų pakeitimo projektai (XIVP-2066(3)-XIVP-2103(3)). Šios sistemos keitimo įgyvendinimas numatytas keliais etapais. Pirmajame etape siūloma pertvarkyti valstybės pareigūnų, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, valstybės tarnautojų atlygio sistemą, kuri turėtų įsigalioti nuo 2023 m. liepos 1 d. Antrajame etape, kurio įsigaliojimas numatytas 2024 m. sausio 1 d., planuojami prokurorų, Vadovybės apsaugos tarnybos, statutinių valstybės tarnautojų tyrimų tarnybos, regionų plėtros tarybų administracijų direktorių ir administracijų darbuotojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo sistemos pakeitimai. Pagal šiuo metu parengtuose teisės aktų projektuose siūlomą reguliavimą teisėjų darbo užmokesčio sistemą siūloma keisti atskirai nuo prokurorų darbo apmokėjimo sistemos, kas iš esmės neatitinka patariamųjų Europos Tarybos institucijų (Konsultacinės Europos teisėjų tarybos ir Konsultacinės Europos prokurorų tarybos) rekomendacijų. Pažymėtina, kad nors teismų ir prokuratūros funkcijos skirtingos, tačiau jos skirtos bendram tikslui – teisingumui įgyvendinti. Konstitucijos 109 straipsnyje skelbiama, kad teisingumą Lietuvos Respublikoje vykdo tik teismai, o Prokuratūros įstatymo 2 straipsnyje nurodyta, kad prokuratūra padeda užtikrinti teisėtumą ir teismui vykdyti teisingumą. Šios nuostatos lemia glaudų teismų ir prokuratūros ryšį ir tarpusavio sąveiką teisingumo vykdymo procese. Europos Sąjungoje klausimai, susiję su teisėjų ir prokurorų darbo užmokesčiu nagrinėjami neatsiejamai, taip akcentuojant šių teisingumo sistemos dalyvių bendrumą. Pavyzdžiui, Europos Tarybos Bordo deklaracijoje numatyta, jog tam, kad prokuratūra ikiteisminio tyrimo metu įgyvendintų teisės normas ir, kai numatyta, diskrecinius įgaliojimus, prokuroro statusas turi būti užtikrintas įstatymu aukščiausiu lygmeniu, panašiai kaip teisėjo; dėl teisėjų ir prokurorų uždavinių panašumo panašūs yra ir reikalavimai bei garantijos, susiję su jų statusu ir pareigų vykdymo sąlygomis, būtent su priėmimu į pareigas, mokymusi, karjera, drausme, perkėlimu, atlyginimu, atleidimu iš pareigų ir laisve kurti profesines asociacijas (37 punktas). Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendacijoje R(2000)19 dėl prokuratūros vaidmens baudžiamosios justicijos sistemoje konstatuota, jog „Nustatant prokurorų statusą bei jų darbo užmokesčio ir pensijų dydžius turi būti atsižvelgiama į būtinumą išlaikyti tam tikrą pusiausvyrą tarp teisėjų (members of judiciary) ir prokurorų, nes nepaisant to, kad jų pareigos skiriasi iš prigimties, abi šios grupės atlieka lemiamą vaidmenį teisingumo sistemoje. Prokurorų darbo užmokestis taip pat turi atspindėti pareigybės reikšmingumą ir tinkamumą“. Pažymėtina ir tai, kad atsižvelgiant į bendrą teismų ir prokuratūros sistemos tikslą – įgyvendinti teisingumą ir į patariamųjų Europos Tarybos institucijų (Konsultacinės Europos teisėjų tarybos ir Konsultacinės Europos prokurorų tarybos) nuomonę, kad, nustatant prokurorų statusą ir jų darbo užmokesčio dydžius, turi būti atsižvelgiama į būtinumą išlaikyti tam tikrą teisėjų ir prokurorų atlyginimų pusiausvyrą, taip pat įvertinus analogišką teisinį reglamentavimą Europos Sąjungos valstybėse narėse, nuo 2018 m. liepos 1 d. buvo iš esmės pertvarkyta prokurorų darbo užmokesčio sistema, padidinti pareiginės algos koeficientai, buvo atsisakyta prokurorų kvalifikacinių rangų, kurie buvo integruoti į pareiginės algos koeficientą. Šis darbo užmokesčio padidinimas buvo siejamas su atitinkamų grandžių teisėjų ir prokurorų darbo užmokesčio proporcingumo išlaikymu, kuris, priėmus siūlomus Lietuvos Respublikos teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. X-1771 (XIVP-2102(3)) pakeitimus, bus vėl išbalansuotas. Minėtų teisės aktų pakeitimų projektų aiškinamajame rašte nurodyta, kad teisėjų atlyginimai nekonkurencingi ir neleidžia sistemoje išlaikyti aukštos kvalifikacijos profesionalų. Pažymėtina, kad visiškai tokia pati situacija yra ir prokuratūroje. Šiai dienai prokuratūroje tarnauja 602 prokurorai. 2019 – 2022 m. tarnybą prokuratūroje paliko 75 prokurorai, iš jų net 37 – savo iniciatyva. Vien tik 2021 – 2022 m. tarnybą prokuratūroje paliko 44 prokurorai. Mažėja asmenų, pageidaujančių laikyti pretendentų į prokurorus egzaminą, skaičius – egzaminas paprastai organizuojamas, kai susirenka pageidaujančių jį laikyti 15 asmenų grupė, todėl 2021 m. įvyko tik vienas egzaminas, kurį laikė vos 12 asmenų, o 2022 m. egzaminas neįvyko, nes jį laikyti pageidavo tik 8 asmenys. Be to, šiuo metu itin mažas vadovaujančios grandies prokurorų ir eilinių prokurorų atlyginimų skirtumas. Dėl šios priežasties atrankose į vadovų pareigas labai trūksta potencialių pretendentų, jose dalyvauja 2 ar 3, dažnai – tik vienas pretendentas. Aiškinamajame rašte dėl įstatymų projektų XIVP-2066(3)-XIVP-2103(3) rengėjai motyvuodami poreikį keisti teisėjų darbo užmokesčio sistemą nurodo, kad „Lyginant su kitomis viešojo sektoriaus įstaigomis (prokuratūromis, Valstybės kontrole, Viešųjų pirkimų tarnyba ir kt.), esami teisėjų atlyginimai neprisideda prie teisėjo profesijos prestižo didinimo, nes atlyginimų dydis nėra adekvatus teisėjo profesijai keliamiems aukščiausiems profesiniams, etikos ir moralės reikalavimams“. Visiškai nesuprantama, kokiais duomenimis remdamiesi rengėjai nurodo, kad lyginant būtent su prokuratūromis teisėjų atlyginimai nėra adekvatūs. Atkreipiame dėmesį, kad šiandien prokurorų atlyginimai yra mažesni nei atitinkamos grandies teisėjų atlyginimai, o įsigaliojus naujiems teisėjų atlyginimo koeficientams ir nepakeitus prokurorų pareiginės algos koeficientų, atlyginimų dydžių skirtumas taps visiškai prokurorus demotyvuojančiu ir skatinančiu palikti tarnybą prokuratūroje. Analizuojant Europos Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) rengiamas Europos teisingumo sistemų vertinimo ataskaitas matyti, kad Europos valstybės teisėjus ir prokurorus laiko tos pačios profesijos atstovais, todėl jie vidutiniškai gauna vienodą arba proporcingai nedaug besiskiriantį darbo užmokestį. CEPEJ 2020 m. ataskaitos duomenimis, Austrijoje, Belgijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Bulgarijoje, Kroatijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Italijoje, Moldovos Respublikoje, Monake, Nyderlanduose, Lenkijoje, Portugalijoje, Slovakijoje, Ispanijoje, Turkijoje ir Maroke teisėjų ir prokurorų darbo užmokestis yra vienodas tiek karjeros pradžioje, tiek pabaigoje. Manytina, kad prokurorų ir teisėjų atlyginimų vidutinis santykis Lietuvoje turėtų sudaryti apie 95 proc. Pažymime, kad prokuratūra atkreipė teisės aktų rengėjų dėmesį į tai, jog teisėjų ir prokurorų darbo apmokėjimo nuostatų pakeitimai turi būti svarstomi sistemiškai, siekiant užtikrinti subalansuotą darbo užmokesčio santykį tarp atitinkamų grandžių teismų ir prokuratūrų, išlaikyti jų proporcingumą su kitų viešojo sektoriaus darbo užmokestį reglamentuojančių įstatymų nuostatomis, tačiau į jas atsižvelgta nebuvo. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manome, kad teisėjų ir prokurorų darbo apmokėjimo nuostatų pakeitimai turėtų būti svarstomi sistemiškai, siekiant užtikrinti subalansuotą darbo užmokesčio santykį tarp atitinkamų grandžių teismų ir prokuratūrų, išlaikyti jų proporcingumą su kitų viešojo sektoriaus darbo užmokestį reglamentuojančių įstatymų nuostatomis. Todėl siūlome: 1. Pakeisti Lietuvos Respublikos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio įstatymo projekto XIVP-2098(3) 4 straipsnio 2 ir 5 dalis ir jas išdėstyti taip: „2. Valstybės pareigūnų, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, prokurorų, valstybės tarnautojų (išskyrus nurodytus šio straipsnio 3 ir 5 dalyse) pareiginėms algoms (atlyginimams) apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo 2023 m. liepos 1 d.“ „5. Vadovybės apsaugos tarnybos, prokurorų, statutinių valstybės tarnautojų pareiginėms algoms, regionų plėtros tarybų administracijų direktorių ir administracijų darbuotojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų pareiginėms algoms (atlyginimams), karių tarnybiniams atlyginimams, komisijų narių atlygiui už darbą apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo 2024 m. sausio 1 d.“ [...]	Nepritarti	Argumentai: Atsižvelgiant į valstybės finansines galimybes ir asignavimų poreikį, nutarta prokurorų atlyginimų didinimo klausimą spręsti antru etapu.

5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo nariai: K. Vilkauskas, O. Leiputė, L. Jonauskas, J. Sabatauskas, 2022-10-11	5	4	Argumentai: Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo ir su juo susijusių teisės aktų pakeitimo projektais siūloma keisti darbo apmokėjimo viešajame sektoriuje sistemą. Šios sistemos keitimo įgyvendinimas numatytas keliais etapais. Pirmajame etape siūloma pertvarkyti valstybės pareigūnų, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, valstybės tarnautojų atlygio sistemą, kuri turėtų įsigalioti nuo 2023 m. sausio 1 d. Antrajame etape, kurio įsigaliojimas numatytas 2024 m. sausio 1 d., planuojami prokurorų, Vadovybės apsaugos tarnybos, statutinių valstybės tarnautojų tyrimų tarnybos, regionų plėtros tarybų administracijų direktorių ir administracijų darbuotojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo sistemos pakeitimai. Taigi parengtuose teisės aktų projektuose teisėjų darbo užmokesčio sistemą siūloma keisti atskirai nuo prokurorų darbo apmokėjimo sistemos. Nors teismų ir prokuratūros funkcijos skirtingos, tačiau jos skirtos bendram tikslui – teisingumui įgyvendinti. Konstitucijos 109 straipsnyje skelbiama, kad teisingumą Lietuvos Respublikoje vykdo tik teismai, o Prokuratūros įstatymo 2 straipsnyje nurodyta, kad prokuratūra padeda užtikrinti teisėtumą ir teismui vykdyti teisingumą. Šios nuostatos lemia glaudų teismų ir prokuratūros ryšį ir tarpusavio sąveiką teisingumo vykdymo procese. Atkreiptinas dėmesys, kad Europos Sąjungoje klausimai, susiję su teisėjų ir prokurorų darbo užmokesčiu nagrinėjami neatsiejamai, taip akcentuojant šių teisingumo sistemos dalyvių bendrumą. Pavyzdžiui, Europos Tarybos Bordo deklaracijoje numatyta, jog tam, kad prokuratūra ikiteisminio tyrimo metu įgyvendintų teisės normas ir, kai numatyta, diskrecinius įgaliojimus, prokuroro statusas turi būti užtikrintas įstatymu aukščiausiu lygmeniu, panašiai kaip teisėjo; dėl teisėjų ir prokurorų uždavinių panašumo panašūs yra ir reikalavimai bei garantijos, susiję su jų statusu ir pareigų vykdymo sąlygomis, būtent su priėmimu į pareigas, mokymusi, karjera, drausme, perkėlimu, atlyginimu, atleidimu iš pareigų ir laisve kurti profesines asociacijas (37 punktas). Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendacijoje R(2000)19 dėl prokuratūros vaidmens baudžiamosios justicijos sistemoje konstatuota, jog „Nustatant prokurorų statusą bei jų darbo užmokesčio ir pensijų dydžius turi būti atsižvelgiama į būtinumą išlaikyti tam tikrą pusiausvyrą tarp teisėjų (members of judiciary) ir prokurorų, nes nepaisant to, kad jų pareigos skiriasi iš prigimties, abi šios grupės atlieka lemiamą vaidmenį teisingumo sistemoje. Prokurorų darbo užmokestis taip pat turi atspindėti pareigybės reikšmingumą ir tinkamumą“. Pažymėtina ir tai, kad atsižvelgiant į bendrą teismų ir prokuratūros sistemos tikslą – įgyvendinti teisingumą ir į patariamųjų Europos Tarybos institucijų (Konsultacinės Europos teisėjų tarybos ir Konsultacinės Europos prokurorų tarybos) nuomonę, kad, nustatant prokurorų statusą ir jų darbo užmokesčio dydžius, turi būti atsižvelgiama į būtinumą išlaikyti tam tikrą teisėjų ir prokurorų atlyginimų pusiausvyrą, taip pat įvertinus analogišką teisinį reglamentavimą Europos Sąjungos valstybėse narėse, nuo 2018 m. liepos 1 d. buvo iš esmės pertvarkyta prokurorų darbo užmokesčio sistema, padidinti pareiginės algos koeficientai, buvo atsisakyta prokurorų kvalifikacinių rangų, kurie buvo integruoti į pareiginės algos koeficientą. Šis darbo užmokesčio padidinimas buvo siejamas su atitinkamų grandžių teisėjų ir prokurorų darbo užmokesčio proporcingumo išlaikymu, kuris, priėmus siūlomus Lietuvos Respublikos teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. X-1771 pakeitimus, bus išbalansuotas. Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo ir su juo susijusių teisės aktų pakeitimų projektų aiškinamajame rašte nurodyta, kad teisėjų atlyginimai nekonkurencingi ir neleidžia sistemoje išlaikyti aukštos kvalifikacijos profesionalų. Pažymėtina, kad visiškai tokia pati situacija yra ir prokuratūroje. Šiai dienai prokuratūroje tarnauja 606 prokurorai. 2019 – 2021 m. tarnybą prokuratūroje paliko 53 prokurorai, iš jų 25 – savo iniciatyva. Vien tik 2021 – 2022 m. tarnybą prokuratūroje paliko 41 prokuroras. Mažėja asmenų, pageidaujančių laikyti pretendentų į prokurorus egzaminą, skaičius – egzaminas paprastai organizuojamas, kai susirenka pageidaujančių jį laikyti 15 asmenų grupė, todėl 2021 m. įvyko tik vienas egzaminas, kurį laikė vos 12 asmenų, o 2022 m. egzaminas neįvyko, nes jį laikyti pageidavo tik 8 asmenys. Be to, šiuo metu itin mažas vadovaujančios grandies prokurorų ir eilinių prokurorų atlyginimų skirtumas. Dėl šios priežasties atrankose į vadovų pareigas labai trūksta potencialių pretendentų, jose dalyvauja 2 ar 3, dažnai – tik vienas pretendentas. Teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. X-1771 pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-2102 aiškinamajame rašte rengėjai motyvuodami poreikį keisti teisėjų darbo užmokesčio sistemą nurodo, kad „lyginant su kitomis viešojo sektoriaus įstaigomis (prokuratūromis, Valstybės kontrole, Viešųjų pirkimų tarnyba ir kt.), esami teisėjų atlyginimai neprisideda prie teisėjo profesijos prestižo didinimo, nes atlyginimų dydis nėra adekvatus teisėjo profesijai keliamiems aukščiausiems profesiniams, etikos ir moralės reikalavimams“. Visiškai nesuprantama, kokiais duomenimis remdamiesi rengėjai nurodo, kad lyginant būtent su prokuratūromis teisėjų atlyginimai nėra adekvatūs. Atkreiptinas dėmesys, kad šiandien prokurorų atlyginimai yra mažesni nei atitinkamos grandies teisėjų atlyginimai, o įsigaliojus naujiems teisėjų atlyginimo koeficientams ir nepakeitus prokurorų pareiginės algos koeficientų, atlyginimų dydžių skirtumas taps visiškai prokurorus demotyvuojančiu ir skatinančiu palikti tarnybą prokuratūroje. Analizuojant Europos Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) rengiamas Europos teisingumo sistemų vertinimo ataskaitas matyti, kad Europos valstybės teisėjus ir prokurorus laiko tos pačios profesijos atstovais, todėl jie vidutiniškai gauna vienodą arba proporcingai nedaug besiskiriantį darbo užmokestį. CEPEJ 2020 m. ataskaitos duomenimis, Austrijoje, Belgijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Bulgarijoje, Kroatijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Italijoje, Moldovos Respublikoje, Monake, Nyderlanduose, Lenkijoje, Portugalijoje, Slovakijoje, Ispanijoje, Turkijoje ir Maroke teisėjų ir prokurorų darbo užmokestis yra vienodas tiek karjeros pradžioje, tiek pabaigoje. Manytina, kad prokurorų ir teisėjų atlyginimų vidutinis santykis Lietuvoje turėtų sudaryti apie 95 proc. Atsižvelgiant į tai, teisėjų ir prokurorų darbo apmokėjimo nuostatų pakeitimai turi būti svarstomi ir įgyvendinami sistemiškai, t. y.: 1) turi būti užtikrinamas subalansuotas darbo užmokesčio santykis tarp atitinkamų grandžių teismų ir prokuratūrų (keičiamas prokurorų pareiginės algos koeficientų dydis, atsisakoma priedo už tarnybos Lietuvos valstybei stažą), 2) teisėjų ir prokurorų pareiginėms algoms (atlyginimams) apskaičiuoti Pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio įstatymo nuostatos turi būti taikomos nuo tų pačių metų - nuo 2023 m. sausio 1 d. Pasiūlymas: Pakeisti Projekto 4 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „2. Valstybės pareigūnų, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, prokurorų, valstybės tarnautojų (išskyrus nurodytus šio straipsnio 4 dalyje) pareiginėms algoms (atlyginimams) apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo 2023 m. sausio 1 d.“	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, sutikdamas su pasiūlymų autorių idėja, kad prokurorams turi būti didinamas pareiginės algos koeficientas, taip pat sistemiškai įvertinęs visus gautus pasiūlymus, iš esmės pakoregavo įstatymo projektą ir priėmė sprendimą prokurorų pareiginės algos koeficientus peržiūrėti Seimo 2023 m. rudens sesijos metu.
2.	Seimo nariai: K. Vilkauskas, O. Leiputė, L. Jonauskas, J. Sabatauskas, 2022-10-11	5	4	Pasiūlymas: Pakeisti Projekto 4 straipsnio 4 dalį ir ją išdėstyti taip: „4. Vadovybės apsaugos tarnybos, prokurorų, statutinių valstybės tarnautojų pareiginėms algoms, regionų plėtros tarybų administracijų direktorių ir administracijų darbuotojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų pareiginėms algoms (atlyginimams), karių tarnybiniams atlyginimams, komisijų narių atlygiui už darbą apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo 2024 m. sausio 1 d.“	Pritarti iš dalies	Argumentai: Komitetas, sutikdamas su pasiūlymų autorių idėja, kad prokurorams turi būti didinamas pareiginės algos koeficientas, taip pat sistemiškai įvertinęs visus gautus pasiūlymus, iš esmės pakoregavo įstatymo projektą ir priėmė sprendimą prokurorų pareiginės algos koeficientus peržiūrėti Seimo 2023 m. rudens sesijos metu.

6. Seimo paskirtų papildomų komitetų / komisijų pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetas, 2023-12-22	*	Pasiūlymas: Pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam Komitetui jį tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms Komitetas pritarė bei pagal Lietuvos teisėsaugos pareigūnų federacijos 2022-11-30 pasiūlymą dėl pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio peržiūrėjimo ne rečiau kaip kas dveji metai.	Pritarti

7. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai:

7.1. Sprendimas: pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui Nr. XIVP-2098(4) ir komiteto išvadai.

7.2. Pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, 2023-04-28	*	Argumentai: Komitetas, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimą bei visų suinteresuotų subjektų pateiktus pasiūlymus, atsižvelgdamas į juos teikia savo pasiūlymą, keičiantį įstatymo projekto normas. Pasiūlymas: Pakeisti Lietuvos Respublikos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio įstatymą ir jį išdėstyti taip: „LIETUVOS RESPUBLIKOS PAREIGINĖS ALGOS (ATLYGINIMO) BAZINIO DYDŽIO ĮSTATYMAS Nr. Vilnius 1 straipsnis. Įstatymo paskirtis Šis įstatymas nustato pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį ir jo peržiūrėjimą. 2 straipsnis. Įstatymo taikymas Šio įstatymo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis taikomas valstybės politikų, valstybės pareigūnų, prokurorų, žvalgybos pareigūnų, Vadovybės apsaugos tarnybos pareigūnų, Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnų, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, valstybės tarnautojų, įskaitant statutinius valstybės tarnautojus, regionų plėtros tarybų administracijų direktorių ir administracijų darbuotojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų, finansuojamų iš valstybės biudžeto, savivaldybių biudžetų, Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto ir kitų valstybės įsteigtų pinigų fondų lėšų (toliau – valstybės ir savivaldybių biudžetinės įstaigos), darbuotojų pareiginėms algoms (atlyginimams), karių tarnybiniams atlyginimams, įstatymų pagrindais sudarytų komisijų narių (grupių, tarybų, Teisėjų garbės teismo, darbo arbitražo, Lietuvos mokslo tarybos valdybos ir ekspertų komitetų), finansuojamų iš valstybės ir savivaldybių biudžetų (toliau kartu – komisijos), pirmininkų, pirmininkų pavaduotojų ir narių (toliau – komisijų nariai) atlygiui už darbą apskaičiuoti. 3 straipsnis. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis ir jo peržiūrėjimas 1. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 2023 metams (n) ir 2024 metams (n+1) nustatomas pagal Lietuvos statistikos departamento paskelbtą praėjusių metų (n-2) vidutinį mėnesinį šalies darbo užmokestį (su individualiomis įmonėmis) ir yra 1579,4 euro. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas ne rečiau, kaip kas trejus metus, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas ir šalies ekonominę situaciją ir tvirtinamas atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. Pirmą kartą pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis peržiūrimas 2025 metams. 3. Šio straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka peržiūrėtas tvirtinamas naujas pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis negali būti mažesnis už iki jo peržiūros buvusį pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį, išskyrus atvejus, kai iš esmės pablogėja valstybės ekonominė ir finansinė būklė dėl krizių ar kitų ypatingų aplinkybių atvejais. 4 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas, taikymas ir įgyvendinimas. 1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 7 dalį, įsigalioja 2023 m. sausio 1 d. 2. Valstybės pareigūnų, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, valstybės tarnautojų (išskyrus nurodytus šio straipsnio 3 ir 5 dalyse) pareiginėms algoms (atlyginimams) apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo 2023 m. liepos 1 d. 3. Valstybės politikų, išskyrus savivaldybių merus, ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų pareiginėms algoms apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo valstybės politikų, išskyrus savivaldybių merus, ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų naujos kadencijos pradžios, bet ne anksčiau kaip nuo 2023 m. liepos 1 d., išskyrus atvejus kai su iki 2023 m. birželio 30 d. kadencijai priimtais į pareigas įstaigų vadovais – valstybės tarnautojais Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka sudaromas susitarimas dėl pagrindinių kadencijos laikotarpio ir (ar) tam tikrų jo etapų veiklos tikslų ir rezultatų likusiai kadencijos daliai, bet ne trumpesnei kaip 2,5 metų. 4. Savivaldybių merams šio įstatymo nuostatos taikomos nuo tos dienos, kai 2023 metais naujai išrinktos savivaldybių tarybos susirenka į pirmąjį posėdį. 5. Vadovybės apsaugos tarnybos, prokurorų, statutinių valstybės tarnautojų pareiginėms algoms, regionų plėtros tarybų administracijų direktorių ir administracijų darbuotojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų pareiginėms algoms (atlyginimams), karių tarnybiniams atlyginimams, komisijų narių atlygiui už darbą apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo 2024 m. sausio 1 d. 6. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytiems asmenims iki 2023 m. birželio 30 d., o 5 dalyje nurodytiems asmenims ˗ iki 2023 m. gruodžio 31 d. taikomas Lietuvos Respublikos valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų, valstybės tarnautojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2023 metais, įstatyme nustatytas valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų, valstybės tarnautojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis. 7. Lietuvos Respublikos Vyriausybė, kitos institucijos ar įstaigos iki 2023 m. birželio 30 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus, išskyrus šio straipsnio 5 dalyje išdėstytoms nuostatoms įgyvendinti reikalingus teisės aktus, kuriuos Vyriausybė, kitos institucijos ar įstaigos priima iki 2023 m. gruodžio 31 d. LIETUVOS RESPUBLIKOS PAREIGINĖS ALGOS (ATLYGINIMO) BAZINIO DYDŽIO NUSTATYMO IR ASIGNAVIMŲ DARBO UŽMOKESČIUI PERSKAIČIAVIMO ĮSTATYMAS 2023 m. d. Nr. Vilnius 1 straipsnis. Įstatymo paskirtis Šis įstatymas nustato pareiginės algos (atlyginimo) bazinį dydį ir asignavimų darbo užmokesčiui perskaičiavimo sąlygas. 2 straipsnis. Įstatymo taikymas Šis įstatymas taikomas valstybės politikų, valstybės pareigūnų, prokurorų, žvalgybos pareigūnų, Lietuvos Respublikos vadovybės apsaugos tarnybos pareigūnų, Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnų, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, valstybės tarnautojų, įskaitant statutinius valstybės tarnautojus, regionų plėtros tarybų administracijų direktorių ir šių administracijų darbuotojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų, finansuojamų iš valstybės biudžeto, savivaldybių biudžetų, Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto ir kitų valstybės įsteigtų pinigų fondų lėšų (toliau – įstaigos), darbuotojų pareiginėms algoms (atlyginimams), karių tarnybiniams atlyginimams, įstatymų pagrindais sudarytų komisijų (grupių, tarybų, Teisėjų garbės teismo, darbo arbitražo, Lietuvos mokslo tarybos valdybos ir ekspertų komitetų), finansuojamų iš valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų, pirmininkų, pirmininkų pavaduotojų ir narių atlygiui už darbą apskaičiuoti ir asignavimams darbo užmokesčiui perskaičiuoti. 3 straipsnis. Pareiginės algos (atlyginimo) bazinis dydis 1. Šio įstatymo 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų pareiginei algai (atlyginimams) nuo 2024 m. sausio 1 d. perskaičiuoti yra taikomas bazinis dydis, kuris lygus Valstybinės duomenų agentūros paskelbtam 2022 metų vidutiniam mėnesiniam šalies (su individualiomis įmonėmis) darbo užmokesčiui ir yra 1 785,4 euro. 2. Taikant šio straipsnio 1 dalyje nustatytą bazinį dydį, perskaičiuota pareiginė alga (atlyginimas) negali būti mažesnė už iki šio perskaičiavimo buvusią pareiginę algą (atlyginimą). 4 straipsnis. Asignavimų darbo užmokesčiui perskaičiavimas 1. Asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami ne rečiau kaip kas 2 metus, jeigu (n - 2) metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų faktinių darbo užmokesčio išlaidų ir faktinių konsoliduotų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų pajamų santykis procentais yra mažesnis negu 30. 2. Jeigu tenkinama šio straipsnio 1 dalyje nurodyta sąlyga, asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami taikant nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje, atsižvelgiant į darbo užmokesčio pokyčių darbo rinkoje tendencijas, valstybės ekonominę situaciją ir darbo našumo pokytį, sutartą indeksavimo dydį, įskaitant ir priedo už tarnybos stažą padidėjimą. Pirmą kartą nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje sutartu indeksavimo dydžiu asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms perskaičiuojami 2025 metais rengiant Lietuvos Respublikos 2026 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. 3. Šio įstatymo priede nurodytų pareigybių pareiginė alga (atlyginimas) perskaičiuojama taikant šio straipsnio 2 dalyje sutartą indeksavimo dydį. 4. Nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje sutartas asignavimų darbo užmokesčiui indeksavimo dydis nurodomas Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme. 5. Asignavimai darbo užmokesčiui įstaigoms neperskaičiuojami, jeigu iš esmės pablogėja valstybės ekonominė ir finansinė būklė dėl krizių ar kitų ypatingų aplinkybių atvejais. 5 straipsnis. Įstatymo taikymas ir įgyvendinimas 1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalis, taikomas nuo 2024 m. sausio 1 d. 2. Valstybės politikų (išskyrus savivaldybių merus) ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų pareiginėms algoms apskaičiuoti šio įstatymo nuostatos taikomos nuo valstybės politikų (išskyrus merus) ir įstaigų vadovų – valstybės tarnautojų naujos kadencijos pradžios, išskyrus atvejus, kai su iki 2023 m. gruodžio 31 d. kadencijai priimtais į pareigas įstaigų vadovais – valstybės tarnautojais Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo nustatyta tvarka sudaromas susitarimas dėl pagrindinių kadencijos laikotarpio ir (ar) tam tikrų jo etapų veiklos tikslų ir rezultatų likusiai kadencijos daliai, ne trumpesnei kaip 2,5 metų. Iki naujos kadencijos pradžios šioje dalyje nurodytiems darbuotojams taikomi iki šio įstatymo įsigaliojimo nustatyta pareiginė alga (atlyginimas) ir priedas už tarnybos stažą. 3. Valstybės pareigūnams, nurodytiems šio įstatymo priede, šio įstatymo nuostatos taikomos nuo jų naujos kadencijos pradžios, išskyrus atvejus, jeigu iki valstybės pareigūno kadencijos pabaigos liko daugiau kaip pusė kadencijos laikotarpio. Jeigu iki valstybės pareigūno naujos kadencijos pradžios liko mažiau kaip pusė kadencijos laikotarpio, jiems taikomos iki šio įstatymo įsigaliojimo galiojusios Lietuvos Respublikos valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo nuostatos. 4. Šio įstatymo 3 straipsnis merams, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjams, žvalgybos pareigūnams ir Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnams taikomas nuo 2023 m. liepos 1 d. Jiems nuo 2023 m. liepos 1 d. Lietuvos Respublikos valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų, valstybės tarnautojų, valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų darbuotojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2023 metais, įstatymas nebetaikomas. 5. Lietuvos Respublikos Vyriausybė, kitos institucijos ar įstaigos iki 2023 m. gruodžio 31 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus. Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą. Respublikos Prezidentas Lietuvos Respublikos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio nustatyto ir asignavimų darbo užmokesčiui perskaičiavimo įstatymo priedas PAREIGYBIŲ GRUPIŲ IR PAREIGYBIŲ SĄRAŠAS Eil. Nr. Pareigybės grupė / pareigybės pavadinimas 1. Valstybės politikai 1.1. Lietuvos Respublikos Prezidentas 1.2. Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas 1.3. Lietuvos Respublikos Seimo nariai 1.4. Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis ir kiti pavaduotojai 1.5. Lietuvos Respublikos Seimo opozicijos lyderis 1.6. Lietuvos Respublikos Seimo komitetų pirmininkai 1.7. Lietuvos Respublikos Seimo komitetų pirmininkų pavaduotojai 1.8. Lietuvos Respublikos Seimo pakomitečių pirmininkai 1.9. Lietuvos Respublikos Seimo nuolatinių komisijų pirmininkai 1.10. Lietuvos Respublikos Seimo nuolatinių komisijų pirmininkų pavaduotojai 1.11. Lietuvos Respublikos Seimo frakcijų seniūnai ir jų pavaduotojai 1.12. Lietuvos Respublikos Ministras Pirmininkas 1.13. Lietuvos Respublikos ministrai 1.14. Savivaldybių merai 2. Valstybės pareigūnai 2.1. Lietuvos Respublikos valstybės kontrolierius 2.2. Lietuvos Respublikos valstybės kontrolieriaus pavaduotojas 2.3. Lietuvos Respublikos konkurencijos tarybos pirmininkas 2.4. Lietuvos Respublikos konkurencijos tarybos pirmininko pavaduotojas 2.4. Lietuvos Respublikos konkurencijos tarybos narys 2.5. Viešųjų pirkimų tarnybos direktorius 2.6. Lietuvos Respublikos žvalgybos kontrolierių įstaigos vadovas 2.7. Lietuvos Respublikos žvalgybos kontrolierius 2.8. Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierių įstaigos vadovas 2.9. Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierius 2.10. Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovų įstaigos vadovas 2.11. Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovas 2.12. Mokestinių ginčų komisijos prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės pirmininkas 2.13 Mokestinių ginčų komisijos prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės narys 2.14. Lietuvos administracinių ginčų komisijos pirmininkas 2.15. Lietuvos administracinių ginčų komisijos pirmininko pavaduotojas 2.16. Lietuvos administracinių ginčų komisijos pirmininko pavaduotojas teritoriniame padalinyje 2.17. Lietuvos administracinių ginčų komisijos narys 2.18. Lietuvos administracinių ginčų komisijos narys teritoriniame padalinyje 2.19. Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos kontrolierius 2.20. Žurnalistų etikos inspektorius 2.21. Lietuvos Respublikos akademinės etikos ir procedūrų kontrolierius 2.22. Lietuvos Respublikos lygių galimybių kontrolierius 2.23. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pirmininkas 2.24. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pirmininko pavaduotojas 2.25. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos narys 2.26. Lietuvos Respublikos vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininkas 2.27. Lietuvos Respublikos vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininko pavaduotojas 2.28. Lietuvos Respublikos vyriausiosios rinkimų komisijos narys 2.29. Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininkas 2.30. Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko pavaduotojas 2.31. Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narys 2.32. Lietuvos mokslo tarybos pirmininkas 2.33. Lietuvos kultūros tarybos pirmininkas 2.34. Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybos direktorius, direktoriaus pavaduotojas 2.35. Žvalgybos institucijų direktoriai 2.36. Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras, jo pavaduotojas ir prokurorai 2.37. Kitų Lietuvos Respublikos Seimo, Lietuvos Respublikos Prezidento, Lietuvos Respublikos Vyriausybės paskirtų institucijų ir įstaigų, finansuojamų iš valstybės biudžeto, vadovai (išskyrus Lietuvos policijos generalinį komisarą ir Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybos direktorių) ir Seimo, Respublikos Prezidento, kitų pagal specialius įstatymus paskirtų valstybinių (nuolatinių) komisijų ir tarybų pirmininkai (išskyrus Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininką ir narius, Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnybos tarybos pirmininką) 2.38. Kitų Lietuvos Respublikos Seimo, Lietuvos Respublikos Prezidento, Lietuvos Respublikos Vyriausybės paskirtų institucijų ir įstaigų, finansuojamų iš valstybės biudžeto, vadovų pavaduotojai (išskyrus Lietuvos policijos generalinio komisaro pavaduotojus ir Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybos direktoriaus pavaduotojus) ir Seimo, Respublikos Prezidento, kitų pagal specialius įstatymus paskirtų valstybinių (nuolatinių) komisijų ir tarybų pirmininkų pavaduotojai (išskyrus Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos pirmininko pavaduotojus, Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnybos tarybos pirmininko pavaduotojus). 2.39. Kitų Lietuvos Respublikos Seimo, Lietuvos Respublikos Prezidento, Lietuvos Respublikos Vyriausybės paskirtų institucijų ir įstaigų, finansuojamų iš valstybės biudžeto, nariai (valstybės pareigūnai) ir Seimo, Respublikos Prezidento, kitų pagal specialius įstatymus paskirtų valstybinių (nuolatinių) komisijų ir tarybų nariai (išskyrus Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos narius, Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnybos tarybos narius) 3. Teisėjai 3.1. Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo pirmininkas 3.2. Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjai 3.3. Bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų pirmininkai, jų pavaduotojai, skyrių pirmininkai ir teisėjai	Pritarti

8. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.

9. Komiteto paskirti pranešėjai: Audrius Petrošius.

10. Komiteto narių atskiroji nuomonė: negauta.

PRIDEDAMA. Komiteto siūlomas įstatymo projektas, jo lyginamasis variantas.

Komiteto pirmininkas	(Parašas)	Ričardas Juška

Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto biuro patarėjas Juras Taminskas