LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
VII (RUDENS) SESIJOS
NENUMATYTO RYTINIO plenarinio posėdžio NR. 368
STENOGRAMA
2011 m. spalio 21 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkė I. DEGUTIENĖ
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. ČAPLIKAS
PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ). Labas rytas, gerbiamieji kolegos. Pradedame 2011 m. spalio 21 d. nenumatytą plenarinį posėdį. Registruojamės.
Užsiregistravo 67 Seimo nariai. Gerbiamieji kolegos, kadangi nenumatyta darbotvarkė, tai ją pagal Statutą tvirtina valdyba ir mes nieko keisti negalime.
9.03 val.
Pirmasis klausimas – 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIP-3730. Kviečiu į tribūną sveikatos apsaugos ministrą, Seimo narį R. Šukį. Pateikimas.
R. ŠUKYS (LiCSF*). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos Seimo nariai, dėl 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto projekto norėčiau iki jums apsisprendžiant, pritarti ar nepritarti po pateikimo, pateikti tokią informaciją.
2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas teikiamas vadovaujantis Sveikatos draudimo įstatymo nuostatomis. Šis projektas parengtas darant prielaidą, kad ateinančiais metais vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms, kurių įsigijimo išlaidos kompensuojamos Sveikatos draudimo įstatymo nustatyta tvarka, ir toliau bus taikomas lengvatinis 5 % pridėtinės vertės mokesčio tarifas. Jei keistųsi šiuo metu taikomas tarifas, tuomet reikėtų tikslinti Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto projektą, kuris jums yra teikiamas, ir numatyti papildomas lėšas išaugsiančioms jo išlaidoms padengti.
2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto projektas yra patikslintas lyginant su tuo, kuris buvo planuojamas Valstybinės ligonių kasos ir teikiamas Vyriausybei kaip biudžeto projektas. Jis buvo patikslintas atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos Vyriausybės sprendimą valstybės biudžeto įmokų ir asignavimų sumą mažinti 2 %, o tai sudarė, lyginant su ministerijos teiktu projektu, 29 mln. 656 tūkst. Lt. Toks biudžeto projektas yra pateiktas Seimui ir jis yra mažesnis tokia suma, nei buvo planuojamas pirminis, pateiktas ministerijos svarstyti Vyriausybei.
2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto pajamos sudarys 4 mlrd. 140 mln. 854 tūkst. Lt, o tai yra 0,67 %, arba 27 mln. 724 tūkst. Lt, mažesnis biudžetas nei 2011 metais. Biudžeto pajamas sudaro: didžiausią Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto pajamų dalį, daugiau nei 60 %, numatoma, kad sudarys planuojamos surinkti Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos administruojamos privalomojo sveikatos draudimo įmokos. Planuojama, kad šios įmokos sudarys 2 mlrd. 596 mln. 600 tūkst. Lt, t. y. 190 mln. 19 tūkst., kas sudarytų 7,9 %, daugiau, nei numatyta 2011 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete. Šias pajamas prognozuoja „Sodra“. Jos administravimo įstaigos 2012 metais, kaip ir ankstesniais metais, toliau administruos darbuotojų, valstybės tarnautojų, ūkinių bendrijų narių, individualių įmonių savininkų, individualią veiklą be verslo liudijimo vykdančių asmenų ir kitoms draudžiamųjų kategorijoms priskiriamų asmenų mokamas privalomojo sveikatos draudimo įmokas.
Planuojama, kad 2012 metais Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos administruojamos privalomojo sveikatos draudimo įmokos sudarys 41 mln. 574 tūkst. Lt, t. y. 6 mln. 570 tūkst. Lt, kas sudarytų 18,77 %, daugiau, nei numatyta 2011 metais Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete. Šią informaciją ir prognozes pateikė Valstybinė mokesčių inspekcija, nes ši institucija administruoja asmenų, vykdančių individualią veiklą pagal verslo liudijimus, savarankiškai įmokas mokančių asmenų ir kitoms draudžiamųjų kategorijoms priskiriamų asmenų mokamas privalomojo sveikatos draudimo įmokas.
Planuojama, kad iš viso valstybės biudžeto įmokos ir asignavimai 2012 metais sudarys 1 mlrd. 453 mln. 145 tūkst. Lt, t. y. 228 mln. 278 tūkst., kas sudarytų 13,58 %, mažiau, nei numatyta 2011 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete.
Įmokų už apdraustuosius, draudžiamus valstybės lėšomis, suma 2012 metais turėtų sudaryti 1 mlrd. 372 mln. 594 tūkst. Lt, tad, palyginti su 2011 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetu, sumažės 198 mln. 622 tūkst. Lt, tai sudaro 12,64 %. Šių įmokų suma mažėja, nes 2012 metais numatomas draudžiamųjų valstybės lėšomis skaičiaus sumažėjimas ir mažėja pati valstybės biudžeto įmoka litais.
Valstybės lėšomis yra draudžiama devyniolika asmenų kategorijų. Didžiausią dalį visų šių asmenų sudaro nedirbantys ir nevykdantys kitos ekonominės veiklos pensininkai, vaikai iki 18 metų ir bedarbiai. Norėčiau pabrėžti, kad yra prognozuojama, kad 2012 metais šių asmenų skaičius sieks 1,89 mln. asmenų, t. y., palyginti su 2011 metais, jų skaičius turėtų sumažėti dešimtadaliu.
Valstybės biudžeto įmoka, pervedama į Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą už vieną apdraustąjį, draudžiamąjį valstybės lėšomis, taip pat mažėja. Noriu pasakyti, kad 2010 metais ši įmoka siekė 744,7 Lt, 2011 metais ši įmoka sudaro 733,2 Lt, 2012 metais ji mažėja iki 725,4 Lt, t. y., palyginti su 2011 metais, mažės 1,1 %, t. y. 7,8 Lt. Taip atsitinka todėl, kad sumažėjo vidutinis darbo užmokestis, nuo kurio tiesiogiai priklauso šios įmokos dydis. Vadovaujantis Sveikatos draudimo įstatymu, 2012 metų valstybės biudžeto metinės įmokos, pervedamos į Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą, dydis skaičiuojamas pagal 2010 metų keturių ketvirčių vidutinį šalies darbo užmokestį. Kaip žinote, tuo metu vidutinis šalies darbo užmokestis buvo ženkliai sumažėjęs.
Lietuvos Respublikos Vyriausybei priėmus sprendimą valstybės biudžeto įmokų ir asignavimų sumą sumažinti 2 %, 2012 metų valstybės biudžeto asignavimai sudarys 80 mln. 551 tūkst. Lt, t. y. 29 mln. 656 tūkst. Lt, o tai sudarytų 26,91 %, mažiau, nei buvo numatyta 2011 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete. Jie yra skiriami valstybės perduotoms Privalomojo sveikatos draudimo fondo funkcijoms vykdyti, pavyzdžiui, ortopedijos techninėms priemonėms, kraujo donorų kompensacijoms ir neatlygintinai kraujo donorystei propaguoti, imunoprofilaktikos programos priemonėms finansuoti bei kitoms funkcijoms vykdyti.
Vykdant Valstybės kontrolės rekomendacijas, šiame biudžeto projekte valstybės perduotos funkcijos yra detalizuotos atskirose eilutėse, ko ankstesniuose teikiamuose biudžetų projektuose nebuvo. Kitos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto pajamos, institucijų, vykdančių privalomąjį sveikatos draudimą veiklos pajamos, savanoriškos asmenų įmokos, išieškotos ir grąžintos lėšos už Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetui padarytą žalą, kitos pajamos bei planinis lėšų likutis metų pradžioje 2011 metais turėtų sudaryti 49 mln. 535 tūkst. Lt, tai yra 3 mln. 965 tūkst. Lt, arba 8,7 % daugiau, nei buvo numatyta 2011 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete.
Išlaidos. Ateinančiais metais ir toliau numatoma stiprinti pirminės asmens sveikatos priežiūros grandį, skatinti šeimos gydytojus už intensyvų profilaktinį darbą ir aktyvų prevencinių programų vykdymą. Plėtoti ekonominiu požiūriu efektyvias sveikatos priežiūros paslaugas: dienos stacionaro, dienos chirurgijos, stebėjimo, priėmimo skubiosios pagalbos ir kitas. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų asmens sveikatos priežiūros paslaugų išlaidoms apmokėti 2012 m. planuojama skirti tiek pat kiek 2011 m., tai yra 2 mlrd. 925 mln. 663 tūkst. Lt. Iki sprendimo, kaip minėjau, mažinti valstybės asignavimų dalį, tenkančią Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetui, 2 % valstybės biudžeto asignavimų suma buvo planuojamas šių lėšų augimas 8 mln. 780 tūkst. Lt, tačiau šio augimo sumažinus, deja, nepavyko pasiekti.
Norėčiau pasakyti, kad 2011 m. palaipsniui buvo atkuriama 2009 m. gegužės mėnesį sumažinta pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugų bazinių kainų balo vertė. Sausio mėnesį ji buvo atkurta nuo 0,89 Lt iki 0,95 Lt, birželio mėnesį atkurta nuo 0,95 Lt iki 0,97 Lt. Yra svarstoma, įvertinus šių metų biudžeto surinkimą, gautas viršplanines įplaukas į biudžetą, galimybė nuo Naujųjų metų pirminės sveikatos priežiūros paslaugoms atkurti anksčiau sumažintą balo vertę iki 1 Lt. Jeigu tokių galimybių bus, tikrai toks sprendimas bus priimtas. Tai tikrai nepareikalautų labai didelių lėšų, bet sustiprintų ir leistų įgyvendinti tą prioritetą – stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą.
Ateinančiais metais toliau numatoma diegti vaistų prieinamumo gerinimo ir jų kainų mažinimo priemones. Didinant generinių vaistų vartojimą ir mažinant vaistų kainas, yra siekiama, kad kuo daugiau lėšų būtų galima skirti naujiems, inovatyviems, didesnę terapinę vertę turintiems vaistams kompensuoti. Kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms 2012 m. numatoma skirti 636 mln. 878 tūkst. Lt, tai yra 15 mln. 876 tūkst. Lt, arba 2,43 % mažiau, nei numatyta 2011 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete. Šios lėšos mažėja dėl mano minėtų 2 % sumažintos valstybės biudžeto asignavimų sumos. Tačiau bus ieškoma galimybių ir yra galimybių šias lėšas atkurti, kompensuoti, jeigu toks poreikis bus, aš vėliau paaiškinsiu atsakydamas į klausimus, panaudojant Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rezervą.
Lėšos medicininės reabilitacijos ir sanatorinio gydymo išlaidoms kompensuoti 2012 m. turėtų sudaryti 134 mln. 861 tūkst. Lt, tai yra 1 mln. 472 tūkst. Lt, arba 1,1 % daugiau, nei numatyta 2011 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete. Centralizuotai perkamiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms planuojama skirti tiek pat kiek 2011 m., tai yra 143 mln. 291 tūkst. Lt.
Lėšos ortopedijos techninių priemonių įsigijimo išlaidoms kompensuoti sudarys 39 mln. 573 tūkst. Lt, tai yra tiek pat, kiek numatyta 2011 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete. Sveikatos programoms finansuoti 2012 m. planuojama skirti 191 mln. 562 tūkst. Lt, tai yra 10 mln. 311 tūkst., o tai sudaro 5,11 % mažiau, nei numatyta 2011 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete. Šios išlaidos dėl 2 % sumažintų valstybės biudžeto asignavimų sumos sumažintos 5 mln. Lt.
Privalomojo sveikatos draudimą vykdančių institucijų veiklos išlaidoms iš viso numatyta skirti 49 mln. 26 tūkst. Lt, tai yra 3 mln. 9 tūkst., arba 5,78 % mažiau, nei numatyta 2011 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete, tai yra iš viso 1,18 % mažiau visų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto išlaidų. Tiek informacijos, esu pasirengęs atsakyti į Seimo narių klausimus. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, kadangi ministras kalbėjo ilgiau, o užsirašiusiųjų klausti yra labai daug, tai gal iš karto fiksuojame laiką 15 min. klausimams. Pagal Statutą priklauso 10 min., bet siūlome 15 min., kadangi matau, kad daug užsirašė. Ar galite tam pritarti? (Balsai salėje) Pritariate. Dėkui. Pirmoji klausia D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamasis ministre, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, lyginant 2011 ir 2012 m., mažėja 27 mln. Lt. Asmens sveikatos priežiūros paslaugoms apmokėti išlaidų eilutė yra lygiai tokia pati, kiek buvo 2011 m., tiek yra ir 2012 m. Tai aš norėčiau jūsų paklausti, kaip jūs vertinate ir kokią analizę atlikote dėl gyventojų sergamumo kreivės augimo? Ir kuo remdamiesi jūs patvirtinote tokią pačią šią eilutę – 0,1, kai išlaidos 2 mlrd. 925 mln.? Iš šių skaičių aš matau, kad jūs nekovojote tinkamai Vyriausybėje, kad sveikata iš tiesų būtų prioritetinė sritis mūsų valstybėje, nes mes taip ir nesulaukėme per visus šiuos metus ataskaitų apie jūsų „vykdomą reformą“, apie įtaką gyventojų sergamumui, mirtingumo rodiklius ir t. t.
R. ŠUKYS (LiCSF). Dėkui už klausimą. Jūsų pastaba, kovoju aš ar nekovoju, manau, yra subjektyvi, tikrai diskusijų Vyriausybėje buvo labai daug, prioritetai buvo išdėstyti tiek Ministrui Pirmininkui, tiek finansų ministrei, tiek ir visiems Vyriausybės nariams. Šiuo atveju reikėtų pasidžiaugti, kad sveikatos paslaugoms apmokėti yra išlaikyta tokia pat suma, nes aš noriu pabrėžti, kad praeitais metais, aš jau tą minėjau, buvo atkurta balo vertė. Ji buvo atkurta ir tai galioja ir būsimiems metams. Atkuriama buvo ši balo vertė jau ir šiais metais pirminei sveikatos priežiūrai. Jai išlaikyti reikės papildomų lėšų, dėl to ir buvo išlaikyta sveikatos paslaugoms apmokėti nesumažinta eilutė. Buvo ieškoma rezervų kitose eilutėse, įvairiose administravimo kaštus atspindinčiose eilutėse, pirkimuose, Privalomojo sveikatos draudimo fondo valdymo išlaidų eilutėse, bet ši eilutė buvo nepaliesta.
Be to, aš norėčiau pasakyti, kad esant lėšų trūkumui, jeigu toks būtų ir būtų matyti, kad tikrai, kaip jūs minėjote, sergamumo kreivė kiltų aukštyn dėl vienokių ar kitokių priežasčių, ar dėl kokių nors pandemijų, neduok Dieve, dėl kokių nors kitokių faktorių, jeigu tikrai taip atsitiktų ir būtų poreikis, tai nenumatytais atvejais visuomet yra galimybė panaudoti Privalomojo sveikatos draudimo fondo rezervo lėšas, kurios tikrai yra, jos naudojamos labai atsakingai, ir, esant reikalui, nenumatytais atvejais kaip tik įstatymas ir Vyriausybės patvirtinti teisės aktai numato galimybę naudoti tas lėšas tokiems poreikiams.
PIRMININKĖ. Klausimui – minutė, atsakymui – dvi minutės. Klausia A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aš matau, kad planuojama nemažinti lėšų centralizuotai perkamiems vaistams, nors ta sistema turi tam tikrų trūkumų. Ar skirti vaistus pacientui, dažnai sprendžia ne tik gydytojas, bet ir įvairios komisijos. Tuo tarpu matyti, kad kompensuojamiesiems vaistams išlaidos šiek tiek mažės. Ar nenukentės žmonės ir ar nebus mažiau kompensuojama vaistų 2012 m., ar neketinate iš centralizuotai perkamų vaistų sąrašo dalį perkelti į kompensuojamųjų vaistų sąrašą, kad spręstų gydytojas ir pacientas, o ne kokios nors komisijos?
R. ŠUKYS (LiCSF). Jums leidus, atsakysiu nuo jūsų klausimo antrosios dalies. Iš tiesų yra numatoma dalį centralizuotai perkamų vaistų perkelti į kompensuojamųjų vaistų sąrašą ir tokios galimybės bus. Nepaisant to, kaip jūs teisingai pasakėte, kad nors centralizuotų… medicinos pagalbos priemonėms pirkti skirtų lėšų eilutė liko nepakitusi, šiek tiek sumažėjo kompensuojamųjų vaistų ir medicininės pagalbos priemonėms skirta eilutė, tai yra 2,43 %. Aš noriu pabrėžti, kad jeigu mes vertintume, lygindami su 2011 m., kompensuojamųjų vaistų eilutė buvo sumažinta todėl, kad įgyvendinęs vaistų prieinamumo gerinimo planą ir vaistų politikoje atlikęs tam tikrus veiksmus bei įgyvendinęs visas plane numatytas priemones 2010 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas kompensuojamųjų vaistų eilutėje sutaupė 43 mln. Lt, šiemet jau yra sutaupyta virš 20 mln. Lt. Palyginti su 2010 m., realiai yra sutaupyta virš 65 mln.. Dalis iš jų, 18 mln., yra skiriama, kaip minėjau, naujiems inovatyviems vaistams iš rezervinio sąrašo įtraukti į kompensuojamųjų vaistų sąrašą, tačiau ta 40 mln. ekonomija leidžia perkelti iš centralizuoto vaistų pirkimo eilučių kai kuriuos vaistus į kompensuojamųjų vaistų sąrašą ir, be abejo, yra galimybė ir rezervas taupyti. Pačių kompensuojamųjų vaistų kompensavimo lygmuo, skiriamos lėšos tikrai nesumažės ir netgi faktiškai didės. Jeigu žiūrėtume skaitmenine išraiška, tie mažėjimai yra, tačiau jeigu žiūrėtume į 2011 m. faktinį plano vykdymą, 2012 m. prognozes taip, kaip vyksta vaistų politikos įgyvendinimas, vaistų prieinamumas tikrai tik gerės.
Dar noriu pasakyti dėl centralizuotų vaistų. Ten taip pat bus geresnė situacija, negu yra. Eilutėje iš skaičių matyti, nes jau šiais metais bus įvykdyti centralizuoti vaistų pirkimai panaudojant esamo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rezervo lėšas ir bus nupirkti vaistai, kuriuos ligoninės naudos kitais metais. Todėl vaistų ir medicinos pagalbos priemonių, kurios perkamos centralizuotai, bus nupirkta ir kitais metais bus pateikta gyventojams daugiau.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis ministre, dar kartą labai prašau atsakyti trumpiau, nes mes tikrai visiškai netelpame į laiką. Klausia K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamasis ministre, per paskutinius dešimt metų Lietuvos tautos sumažėjo septintadaliu. Kaip, jūsų manymu, tai lemia to biudžeto, kurį jūs dabar valdote, surinkimą ir išlaidas? Viena vertus, surinkimas turėtų natūraliai sumažėti, bet ir išlaidos turėtų sumažėti. Kokie jūsų pamąstymai šiuo klausimu?
R. ŠUKYS (LiCSF). Ačiū už klausimą. šiuo atveju jūs visiškai teisus. Iš tiesų dėl mažėjančio gyventojų skaičiaus atlikus tiek gyventojų surašymą, tiek revizavus valstybės lėšomis draudžiamų asmenų skaičių, ir kalbėdami apie pajamas, ir apie išlaidas mes matome pokyčius pačiame biudžete. Aš jau minėjau, kad įmoka už valstybės draudžiamuosius asmenis, tai yra biudžeto asignavimai į Privalomąjį sveikatos draudimo fondą, yra sumažinti 198 mln. Lt. Kita vertus, numatomos didesnės pajamos iš lėšų, kurios skiriamos į Privalomąjį sveikatos draudimo fondą ir yra administruojamos Valstybinio socialinio draudimo fondo, t. y. „Sodros“, ir tai sudarys 190 mln. Lt daugiau.
Kodėl taip atsitiko? Valstybės lėšomis privalomuoju sveikatos draudimu apdraustų asmenų pokyčius aš galiu iliustruoti skaičiais. 2010 m. buvo prognozuojama ir skaičiuojama 2 mln. 29 tūkst. valstybės draudžiamų asmenų, 2011 m. tokių asmenų buvo skaičiuojama 2 mln. 143 tūkst., o 2012 m., kaip minėjau, patikslinus visas duomenų bazes, yra paskaičiuotas valstybės draudžiamų asmenų skaičius 1 mln. 892 tūkst. Tokia yra statistika. Todėl yra mažėjimas pajamų dalyje, tačiau išlaidų dalyje to smarkesnio mažėjimo nėra, nes „Sodros“ administruojamų lėšų dalis yra didesnė ir ji kompensuoja tą dalį, kuri yra sumažėjusi iš valstybės biudžeto asignavimų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamasis ministre, jūs pranešime minėjote privalomojo sveikatos draudimo rezervą. Sakykite, koks rezervas yra numatomas ir kaip jis yra skirstomas? Ir aš norėčiau vieną pastabą arba išgirsti jūsų samprotavimus. Yra dešimt ligoninių, kuriose buvo uždaryta po kelis skyrius. Mes dabar kalbame (ir jūs savo kalboje minite) apie pirminės sveikatos priežiūrų institucijų stiprinimą. Šiandien tos ligoninės vienaip ar kitaip negauna, jeigu reikia, automobilio, kalbame apie lėšų trūkumą. Pavyzdžiui, Naujosios Akmenės ligoninei trūksta 300 tūkst., kad jie galėtų ekonomiškai naudoti šildymą. Ką manote apie tas ligonines ir ką apie tas, kurios sutaupė po 3 mln. Lt, ir apie privalomąjį sveikatos draudimo rezervą?
R. ŠUKYS (LiCSF). Privalomojo sveikatos draudimo rezervas realiai yra paskaičiuojamas metų pradžioje, t. y. einamųjų metų sausio 1 d. Tada galutinai aišku, kiek viršplaninių įplaukų pateko į Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą, kokia yra išlaidų ekonomiją ir koks yra Privalomojo sveikatos draudimo fondo nepanaudoto rezervo likutis metų pabaigoje. Galiu pasakyti, kad 2012 m. pradžiai yra planuojamas 462 mln. 498 tūkst. rezervas. Tačiau čia yra rezervo prognozė, nes šiandien iki galo dar nežinome visų viršplaninių įplaukų sumos. Prognozė šiems metams, jau dabar yra aišku, kad viršplaninių įplaukų faktas yra 83 mln. 526 tūkst. Lt, čia yra faktinė suma už devynis mėnesius, tačiau visų metų planuojamos viršplaninės įplaukos sudarys 74 mln. 266 tūkst. Lt. Atsižvelgiant į tai, kiek dar bus panaudojama rezervo, kokia bus įplaukų ekonomija, metų pradžioje mes turėsime galutinį rezervo dydį. Pagal įstatymą yra nustatyta, kad rezervas negali viršyti 10 % viso planuojamo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto dydžio.
Iš karto noriu pasakyti, kad iš tos sumos jau yra paskaičiuota ir prireiks balui, kuris yra atkurtas, palaikyti apie 188 mln., galbūt ir daugiau, jeigu bus atkurta pirminė sveikatos priežiūra tam, kad būtų palaikomas tas balas. Faktinis rezervo dydis su visomis paskaičiuotomis išlaidomis kitais metais, jeigu visiškai nebūtų viršplaninių lėšų, metų pabaigoje sudarytų apie 300 mln. Lt. Manau, tai yra pakankamas dydis, tai leis ir leidžia subalansuoti ne tik planuojamą Privalomojo sveikatos draudimo fondą, bet ir faktinį – tiek pajamų, tiek išlaidų dydžius.
Atsiprašau, dėl antrosios jūsų klausimo dalies. Čia į rezervą nukrypo. Ar galėtumėte dar patikslinti, kaip jūs konkrečiai su įstaigomis siejate? Dėl panaudojimo aš galiu pasakyti: jis yra labai aiškiai apibrėžtas įstatyme, tai yra nenumatytoms išlaidoms arba išlaidoms, kurios reikalingos pasiskolinti rezervui.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis ministre, labai atsiprašau. Dar tik keturi žmonės paklausė, o liko viena minutė. Būkite malonus atsakyti trumpai. Man…
R. ŠUKYS (LiCSF). Yra sudėtingas klausimas, sudėtingas ir atsakymas.
PIRMININKĖ. Na, bus svarstymai komitetuose, galėsite plačiau aiškinti. Dabar būkite malonus, trumpiau. Klausia B.Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis ministre, aišku, liūdna žinia, kad sveikatos biudžetas mažinamas 29 mln. Lt. Daugiausia serga vyresnio amžiaus žmonės, jų Lietuvoje tikrai nemažėja. Senjorų vis daugėja. Ką, ministre, mažinsite, ar gydytojų atlyginimus, ar didinsite kompensuojamųjų vaistų kainas, priemokas? Kaip numatote šitą minusą kompensuoti?
R. ŠUKYS (LiCSF). Aš noriu atsakingai pasakyti. Tikrai nebus mažinami nei gydytojų atlyginimai, jeigu bus patvirtintas toks biudžetas, nebus mažinami nei kompensuojamųjų vaistų kiekiai ir prieinamumas, nei centralizuotai perkamų vaistų. Tą aš jums galiu garantuoti. Lyginant su ta suma, kiek mažėja Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, jeigu atsižvelgtume, koks apskritai yra jo dydis, kad mažėja 0,67%, kai yra realiai daugiau nei 10%, beveik 0,5 mlrd., rezervas, tai tikrai leis subalansuoti ir, esant poreikiui, iš rezervo dengti lėšų trūkumą. Todėl noriu atsakingai pasakyti, kad jokių mažinimų nebus.
Dar noriu pasakyti, kad gydytojų atlyginimus ne ministras nustato, o konkrečios įstaigos vadovas atsižvelgdamas į įstaigos pajamas ir išlaidas.
PIRMININKĖ. M. Zasčiurinskas – dėl vedimo tvarkos.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, dėl vedimo tvarkos. Gerbiamieji kolegos, klausimas iš tiesų yra labai sudėtingas ir labai svarbus. Gerbiamasis ministras atsako labai plačiai. Aš norėčiau paprašyti, ar nebūtų galima pratęsti klausimų laiką 10 minučių? Ačiū.
PIRMININKĖ. Na, nežinau, mes lyg ir apsisprendėme, kad 15 minučių, ir bendru sutarimu visi tam pritarėme. Taigi komitetuose bus galimybė klausti. Klausia E. Žakaris.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamasis ministre, aš dėl įmokų. Žmonėms, kurie nesumokėjo iki mėnesio paskutinės dienos, kurie nedirba ir kurie nedrausti valstybės lėšomis, nėra numatyta jokios galimybės, atsitikus bėdai, kad kokia nors komisija ar kas galėtų pateisinti. Tokie žmonės turi sumokėti 2 tūkst. 400, bet lygiai tokia pat įmoka yra ir žmonėms, kurie kelerius metus negyvena Lietuvoje, turi kur kas didesnes pajamas, lygiai tokia pati įmoka. Ar nemanote, kad vis dėlto čia turėtų būti diferencijuota? Tarkime, ir sportininkai, ir kiti atvažiuoja į Lietuvą, reabilitacijos, operacijos ir t. t., ir visų mūsų sąskaita. Ačiū.
R. ŠUKYS (LiCSF). Na, tik tiek galiu pasakyti, kad ne visai šis klausimas yra susijęs su biudžetu, kurį mes svarstome. Būtų galima įvairiai atsakyti. Įmokų dydį, skaičiavimą, mokėtojų grupes nustato įstatymas, čia šiuo atveju aš negaliu nei ką nors pakomentuoti, nei pakeisti. Mano supratimu, turi galioti visais atvejais principas, kuriuo yra pagrįstas Privalomojo sveikatos draudimo fondas ir privalomasis sveikatos draudimas. Tai yra trys principai: visuotinumas, solidarumas ir sveikatos priežiūros prieinamumas.
PIRMININKĖ. Taigi, kolegos, laikas klausti baigėsi. Aš tikrai manau, turėsite galimybę komitete diskutuoti, dar bus svarstymas, bus laiko. Ačiū, ministre.
Dabar vienas – už ir vienas – prieš. A. Matulas – už.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties tenka apgailestauti, kad šiek tiek mažėja valstybės įmoka už valstybės draudžiamus asmenis ir valstybės asignavimai į Privalomąjį sveikatos draudimo fondą. Deja, tenka sutikti, kad Sveikatos draudimo įstatymas numato, kad procentas didėja, bet dėl objektyvių priežasčių: dėl sumažėjusių vidutinių atlyginimų ir dėl sumažėjusio gyventojų skaičiaus, ta įmoka šiek tiek mažėja. Tai yra 12 %. Apskritai privalomojo sveikatos draudimo biudžetas lyg ir mažėja 27 mln., bet bendrame kontekste, kai Privalomojo sveikatos draudimo biudžetas viršija 4 mlrd., ta suma iš tiesų yra labai nedidelė. Tuo labiau kad šiais metais yra surinkta viršplaninių lėšų, yra surinkta ir sukauptas tam tikras rezervas. Kaip minėjo ministras, žmonės gali būti ramūs, kitais metais privalomojo sveikatos draudimo biudžetas bus subalansuotas, ne mažės, bet netgi didės išlaidos kompensuojamiesiems vaistams, centralizuotiems vaistams. Aš dar kartą džiaugiuosi, kad per krizę ir dabar yra nemažinamos lėšos prevencinėms programoms. Netgi atsiranda naujų programų, labai didinamos joms išlaidos, sakykim, Storosios žarnos ankstyvosios diagnostikos programai. Šiek tiek gaila, kad daug metų žmonės nesinaudoja, nevisiškai pasinaudoja šita lengvata ir neina nemokamai pasitikrinti savo sveikatos.
Kolegos, lyginant valstybės biudžeto situaciją, „Sodros“ biudžeto situaciją, iš tiesų privalomojo sveikatos draudimo situacija yra labai gera. Galiu užtikrinti, kad kitais metais tos teikiamos paslaugos bus kokybiškos. Todėl prašau ir siūlau pritarti po pateikimo privalomojo sveikatos draudimo biudžetui.
PIRMININKĖ. D. Mikutienė – prieš.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, kad ir kaip mes čia kalbėtume, kad ir kokius klausimus užduotume, kad ir kokius gražius atsakymus bandytume pateikti, iš esmės situacija tikrai yra prasta. Labai gaila, kad sveikata nėra mūsų valstybės prioritetas. Už šitų visų eilučių, už šitų skaičių, minusiukų ir pliusų slepiasi, tiksliau, tai po jais yra, žmonės, paslaugos, ligos, vaistai, prevencija ir t. t. Subalansavimas nereiškia, kad yra pacientų poreikio tinkamas tenkinimas. Mes šitą girdime jau nebe pirmi metai. Iš tiesų šitą PSDF biudžetą aš vertinčiau taip: tai kaip plonas sarkofago sluoksnis ant sprogusios atominės elektrinės. Čia tik laiko klausimas, kada visi šitie skaičiai išlįs, išaiškės ir kada iš tiesų kils realus pacientų nepasitenkinimas dėl paslaugų.
Mes, tvirtindami šitą PSDF biudžetą, iš tiesų nepadarėme visko, tiksliau, ministerija nepadarė visko, kad būtų išsamiai išanalizuotas sergamumas, poreikių tenkinimas. Buvo tik perskirstyti eilučių skaičiai, kad turėtume šiokį tokį balansą ir būtume, na, kažkiek atsikvėpę, na, šiaip taip dar tokios krizės nėra. Krizės nėra galbūt ministerijoms, bet ne ligoninėms, ne poliklinikoms ir ne pacientams. Situacija yra tikrai labai rimta. Iš tiesų aš siūlau nepritarti. Tegul Vyriausybė dar kartą peržiūri, suranda tinkamų lėšų, nes kad ir kaip sako, kad 27 mln. yra ne skaičius, atsiprašau, tai yra didelis skaičius. Jūs pažiūrėkite, kokios yra eilės ir koks yra pacientų sergamumas. Siūlau nepritarti.
PIRMININKĖ. Balsuojame, kolegos. Kas po pateikimo pritariate 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 105: už – 66, prieš – 10, susilaikė 29. Po pateikimo 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymui pritarta.
Pagrindinis komitetas – Sveikatos reikalų komitetas, papildomas – Audito komitetas. Numatoma svarstyti lapkričio 24 d.
Replika po balsavimo – J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš iš tikrųjų apgailestauju, kad sveikatos biudžetas yra vienintelis, kuris iš trijų pateiktų kitų metų biudžetų mažėja.
Gerbiamoji Pirmininke, aš norėčiau paprašyti, kad galbūt kitą kartą mes turėtume daugiau laiko net ir pateikimo stadijoje svarstyti, nes pusės valandos, kuri buvo paskirta privalomajam sveikatos biudžetui, aš manau, kad iš tikrųjų yra per mažai. Ačiū.
PIRMININKĖ. Turėsime omeny.
9.42 val.
Toliau – Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2012 m. rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas. Kviečiu į tribūną socialinių reikalų ir darbo ministrą D. Jankauską. Pateikimas.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, dėl bendro sutarimo Vyriausybėje ir konsoliduotų sprendimų, kuriems po pateikimo Seimas pritarė, turiu omeny Valstybės biudžeto, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto ir juos lydinčių įstatymų projektų pateikimą, turiu galimybę pristatyti jums Valstybinio socialinio draudimo fondo, paprasčiau vadinamą „Sodros“, biudžeto projektą 2012 m. Projekte yra numatyta senatvės ir netekto darbingumo pensijų atkūrimas į ikikrizinį lygį nuo 2012 m. sausio 1 d. Taip pat biudžete yra numatytos likusios nepriemokos 1995–2002 m. dirbusiems pensininkams.
Taigi projektas, kurį teikiu, reikalauja atsakingo svarstymo. Grafinėje medžiagoje, taip pat lentelėse noriu pateikti šiek tiek daugiau informacijos, kad galėtumėte atsakingai svarstyti, įvertindami „Sodros“ biudžeto keleto pastarųjų metų dinamiką ir šių metų vykdymą, ir pažvelgti į artimiausius metus.
Dėl „Sodros“ biudžeto dinamikos 2007 m. ir vėlesniais metais. Noriu pasakyti, kad paskutiniai metai, kai „Sodros“ biudžetas buvo ne deficitinis, o perteklinis, tai buvo 2007 m., kai net 476 mln. Lt perviršio buvo metinis rezultatas. O jau 2008 m. „Sodros“ biudžeto deficitas buvo 1,4 mlrd. Lt. Didesnę jo dalį buvo galimybė finansuoti iš sukaupto rezervo, tačiau metų pabaigoje teko pradėti skolintis lėšas. „Sodros“ biudžeto deficito pikas buvo 2009 m. ir jį sudarė 2,9 mlrd. Lt. Kaip matote iš grafikų, nuo 2010 m. kasmetinio deficito dydis mažėja. Taip pat norėčiau pažymėti, kad 2010 m. kritęs pajamų lygis taip pat palaipsniui atsikuria ir kitais metais numatoma surinkti jau daugiau pajamų nei 2009 m.
Iš „Sodros“ biudžeto išlaidų struktūros galima pastebėti keletą dalykų. Pirmiausia, kad 2009 m. „Sodrai“ pradėjus rinkti apdraustųjų asmenų 6 % sveikatos draudimo įmokas pakito ir kitų socialinio draudimo išlaidų struktūra. Nuo 2009 m. „Sodros“ deficitą pradėjus dengti skolintomis lėšomis, palūkanos už gautas paskolas įgauna vis ženklesnį svorį, kai lyginame biudžeto struktūrą. Dėl Seimo priimtų sprendimų, nors ir ne visada populiarių, tačiau vis dėlto būtinų, 2010 m., 2011 m., kaip matome, „Sodros“ išlaidos sumažėjo.
Apie šių metų biudžeto vykdymą. Pirmųjų trijų ketvirčių rezultatai rodo, kad „Sodros“ pajamos buvo 7 mlrd. 968 mln. Lt, t. y. 1,8 %, arba 137 mln. Lt, didesnės nei planuotos, ir 5,8 %, arba 435 mln. Lt, didesnės nei pernai tuo pat metu. „Sodros“ biudžeto deficitas per tris šių metų ketvirčius sudarė 1 mlrd. 743 mln. Lt ir buvo 507 mln. Lt, arba 22,6 %, mažesnis nei planuota. Pernai tuo pat metu „Sodros“ biudžeto deficitas siekė 2 mlrd. 314 mln. Lt.
Kalbėdamas apie „Sodros“ biudžeto įplaukų struktūrą šiais 2011 m., atkreipiu dėmesį, tai matyti ir pateiktoje lentelėje, kad svarbiausias pajamų surinkimą lemiantis veiksnys – dirbančių asmenų skaičius ir pajamų, nuo kurių skaičiuojamos valstybinio socialinio draudimo įmokos, augimas. „Sodros“ biudžeto įplaukos per devynis šių metų mėnesius, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų periodu, draudėjų ir apdraustųjų sumokėtos įmokos išaugos 5,8 %, arba 411 mln. Lt. „Sodros“ biudžeto pajamas augina ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinio draudimo įmokos, kurios per sausį–rugsėjį pasiekė 140,9 mln. Lt ir buvo 24,2 mln. Lt, arba per 20 %, didesnės nei pernai tuo pat metu ir 58 mln. Lt, arba 1,7 karto, didesnės nei planuota. Preliminariais duomenimis, per 2011 m. sausį–rugsėjį į darbą priimta 71 tūkst. daugiau žmonių nei atleista, o pernai per tą patį periodą priimtų į darbą buvo tik 28 tūkst. daugiau nei atleistų, o per 2009 m. tris ketvirčius atleistų iš darbo žmonių skaičius buvo net 101 tūkst. didesnis nei priimtų. Nors apdraustųjų skaičius, palyginti su planu, keitėsi ir yra 4 tūkst. mažesnis, tačiau didesnės vidutinės, mėnesinės apdraustųjų pajamos, nuo kurių skaičiuojamos socialinio draudimo įmokos, didina socialinio draudimo biudžeto pajamų surinkimą.
Per devynis šių metų mėnesius priskaičiuotos „Sodros“ išlaidos buvo, kaip jau minėjau, per 9 mlrd. Lt ir didesnės nei planuota 135 mln. Įvertinus trijų ketvirčių metų rezultatus, matome, kad šių metų biudžetas iki metų pabaigos bus 11,1 mlrd. Lt, kai buvo planuota, kad pajamos bus mažesnės ir sudarys 10,9 mlrd. Lt. Kalbant apie išlaidas, prognozuojame, kad jos sieks 13,3 mlrd. Lt, o planas buvo, kad 13,5 mlrd. Lt turėsime išlaidų. Taigi tikimės, kad šių metų „Sodros“ biudžeto deficitą sudarys 2,2 mlrd. Lt ir bus 405 mln. Lt mažesnis nei buvo planuota ir 552 mln. Lt geresnis negu pereitų metų rezultatas.
„Sodros“ biudžeto projektas 2012 m. parengtas vadovaujantis Finansų ministerijos oficialiai paskelbtomis pagrindinėmis socialinių rodiklių prognozėmis 2012–2014 m. bei įvertinus pakeitimų teikiamų įstatymų, kurie bus pateikti po šio projekto, įtaką biudžeto sudėčiai. Nuo 2012 m. sausio 1 d. iš esmės valstybinio socialinio draudimo įmokų tarifai nesikeičia. Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įmokų tarifas atskiriems draudėjams yra paskirstomas priklausomai nuo jų rizikingumo, tačiau vidutinis šalies nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įmokos tarifas išlieka 0,2 %.
Pajamos. Prognozuojama, kad 2012 m. „Sodros“ biudžetas gaus 11,9 mlrd. Lt pajamų, t. y. 7,1 % daugiau negu 2011 m. laukiamas rezultatas. Pajamų didėjimui daugiausia įtakos turės apdraustųjų darbo užmokesčio ir apdraustųjų skaičiaus didėjimas. Įvertinus prognozuojamo sąlyginio darbuotojų skaičiaus kitimą, numatoma, kad 2012 m. apdraustųjų, t. y. draudžiamų visomis draudimo rūšimis, skaičius padidės 25,5 tūkst. iki 1 mln. 197 tūkst. dirbančių žmonių. Prognozuojame, kad 2012 m. vidutinis darbo užmokestis, nuo kurio skaičiuojamos valstybinio socialinio draudimo įmokos, augs proporcingai šalies vidutiniam darbo užmokesčiui ir, palyginti su 2011 m., padidės 5,5 %, t. y. iki 1 tūkst. 865 Lt. Tai matyti ir pateiktoje diagramoje. Į pensijų kaupimą numatoma pervesti 2 % dydžio įmokas, kurias numatoma kompensuoti iš valstybės biudžeto ir kitų valstybės piniginių išteklių.
Išlaidos. Prognozuojame, kad 2012 m. „Sodros“ biudžeto išlaidos sieks 14 mlrd. Lt, jeigu tiksliai, tai 13 mlrd. 973 mln. Lt, ir bus 4,7 %, arba 632 mln., didesnis, nei yra laukiamas šių metų, t. y. 2011 metų, rezultatas.
Didžiąją išlaidų dalį, beveik 58,7 % visų išlaidų, sudarys išlaidos socialinio draudimo pensijoms. Šioms pensijoms numatyta skirta 8,2 mlrd. Lt, tai 0,5 mlrd. Lt daugiau, nei laukėme 2011 metais, nes, pasibaigus Socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo galiojimui, pensijos, kaip minėjau, bus atkurtos į 2009 metų lygį. Atsižvelgiant į tai, prognozuojama, kad 2012 metais vidutinė senatvės pensija, turint būtinąjį stažą, padidės 68 Lt ir sieks 836 Lt, o šios pensijos ir apdraustųjų vidutinių mėnesio pajamų, nuo kurių skaičiuojamos socialinio draudimo įmokos, santykis 2012 metais bus 44,8 %, arba 1,3 procentiniu punktu, didesnis, nei yra laukiama 2011 metais.
Ligos, motinystės (tėvystės) bei motinystės (tėvystės) ir profesinės reabilitacijos socialinio draudimo pašalpoms bus skiriama daugiau kaip 1,4 mlrd. Lt, arba 10,2 % visų išlaidų. Dėl priimtų įstatymų pataisų išlaidos motinystės (tėvystės), socialinio draudimo pašalpoms numatomos 115 mln. Lt, arba 9,7 %, mažesnės, nei laukiamas 2011 metų rezultatas. Nedarbo socialiniam draudimui, įvertinus siūlomų įstatymo pataisų įtaką, labiau apriboti maksimalias nedarbo draudimo išmokas numatoma panaudoti 371,1 mln. Lt, t. y. 2,7 % visų išlaidų. Šios lėšos numatytos pagal darbo biržos apskaičiuotą poreikį ir yra 53,6 mln. Lt mažesnės, nei laukiamas 2011 metų rezultatas. Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo išlaidos sudarys 56,2 mln. Lt, arba 0,4 % visų išlaidų. Tačiau išlaidos nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialiniam draudimui bus 16,2 %, arba 7,8 mln. Lt, didesnės, nei laukiama 2011 metais, nes einamųjų metų draudžiamosios pajamos bus atkurtos į 2009 metų lygį.
Privalomojo sveikatos draudimo fondui, ką jau minėjo ir prieš mane kalbėjęs kolega, pervedamų lėšų suma prognozuojama, kad sieks 2,6 mlrd. Lt, t. y. 18,6 % visų Socialinio draudimo fondo išlaidų, arba 6,1 % daugiau, nei yra laukiamas šių metų rezultatas. Augimas prognozuojamas dėl darbo užmokesčio ir apdraustųjų skaičiaus didėjimo. Lėšų, pervedamų į pensijų fondus, suma bus 395,8 mln. Lt, t. y. 2,8 % visų išlaidų.
Kaip jau minėjau, dėl siūlomų priimti lydinčiųjų įstatymų, tai yra pensijų atkūrimo nuo Naujųjų metų, papildomas poreikis – 495 mln. Lt, nepriemokų pensininkams, dirbusiems 1995–2002 metais, likęs išmokėjimas taip pat sudaro apie 263 mln. Lt. Dėl to tokią biudžeto apimtį ir siūlome.
Keletas žodžių apie fondo veiklos sąnaudas. Įvertinus Lietuvos Respublikos ir Europos Sąjungos teisės aktais priskirtas funkcijas bei Vyriausybės vykdomą administravimo sąnaudų mažinimo politiką, bei vykdomą Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų reorganizaciją, 2012 metais prognozuojama, kad veiklos sąnaudos, į kurias įeina, beje, ir palūkanų už paimtas paslaugas mokėjimas, sudarys 868 mln. Lt. Jos numatomos 95 mln. didesnės, nei šiais metais laukiamas rezultatas, ir tai lemia deficitiniai rezultatai bei prognozuojamos paskolų apimtys, kurių aptarnavimui numatomos ženklios palūkanų ir paskolų administravimo sumos.
Tuo tarpu veiklos sąnaudos be palūkanų ir paskolų administravimo mokesčio 2012 metais sumažės 9 mln. Lt, ir jų dalis visose biudžeto išlaidose mažės nuo 2 iki 1,9 procentinių punktų. Darbo užmokesčio fondas dėl fondo administravimo įstaigų reformos mažėja 8 mln. Lt, arba 7 %, ir 2012 metais sudarys 106,3 mln. Lt. Socialinio draudimo įmokos, sumokėti… fondo administravimo įstaigų darbuotojams 2012 metais pareikalaus 33 mln. Lt, kas yra 2,5 mln. Lt mažiau nei 2011 metais.
Einamųjų metų rezultatas, kuris prognozuojamas nuo 2011 metų iki 2014 metų, labai aiškiai yra pavaizduotas pateikiamose kreivėse, kur matome skirtumą, kaip atrodytų rezultatas, jeigu būtų vykdomas „Sodros“ biudžetas pagal galiojančias įstatymo normas, ir kaip jisai keistųsi, jeigu būtų priimti siūlomi lydintieji įstatymų projektai.
Taigi prognozuojamas neigiamas einamųjų metų rezultatas toks, kad išlaidos viršys pajamas 2 mlrd. 71 mln. Lt, ir tai bus 7 % mažesnis, lyginant su 2011 metų laukiamu rezultatu, net nepaisant to, kad įsipareigojimai atkurti pensijas ir išmokėti visas likusias nepriemokas į biudžeto projektą yra įtraukti. 2012 metų „Sodros“ biudžeto projektui šių metų spalio 6 d. yra pritarusi Valstybinė socialinio draudimo fondo taryba, kurioje dalyvauja ir socialiniai partneriai.
Kolegos, būtų galima klausti, ar neįmanoma pateikti subalansuoto biudžeto ir ko reikia, kad išlaidos neviršytų pajamų. Esame ne kartą atlikę ir tokius skaičiavimus. Jeigu peržiūrėtume socialinio draudimo įmokų tarifą, tai tam, kad prognozuojamas išlaidas galėtume padengti įmokomis, reikėtų didinti tarifą (matote lentelėje, ko reikalauja atskiros socialinio draudimo rūšys), bet vis dėlto nei daug, nei mažai – 8 % didinti socialinio draudimo įmokų tarifą. Natūralu, kad net nekyla mintis tokius sprendimus siūlyti. Taigi tik dėl bendros informacijos pateikiu lentelėje skaičiavimus, kaip galėtų atrodyti, sakykim, teorinis variantas.
Dėl teikiamų lydinčiųjų projektų, kurie yra parengti. Jeigu bus apsispręsta po pateikimo pritarti dabar mano pristatomam „Sodros“ biudžeto projektui, tai vėlgi, įvertindami išlaidų dalį, prognozuojame, kad dėl nedarbo išmokų pakeitimo finansinis efektas būtų 103,7 mln. Lt, dėl dabar galiojančios pensijų skaičiavimo tvarko pratęsimo, kaip yra teikiamas projektas, kurį vėliau pristatysiu, efektas yra 130 mln. Lt., ir dėl mažesnio poreikio tokių įstatymų pakeitimų dėka palūkanų reikėtų imti vėlgi mažiau, apie 9 mln. Lt. Iš viso efektas –242,7 mln. Lt.
Taigi toks yra ateinančių metų Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto projektas. Jis, kaip jau minėjau, po ilgų diskusijų buvo priimtas bendru sutarimu Vyriausybėje. Buvo priimtas įvertinant konsoliduotų visų biudžetų prognozuojamą kitų metų deficito ribą, ir dėl to džiaugiuosi, kad galiu būtent tokį projektą, kur prisiimami tikrai dideli įsipareigojimai, jums teikti ir esu pasiruošęs atsakyti į klausimus.
PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Gerbiamieji kolegos, turime susitarti: klausimams 20 minučių pakaks? (Balsas iš salės: „Ne, daugiau.“) Mažai? (Balsai salėje) Dar yra lydintys klausimai, galėsite klausti. (Balsai salėje) 30 minučių, gerai. Yra siūlymas, „Sodros“ biudžetas rimtas, skirti 30 minučių klausimams. Gerai, 30 minučių klausimams. Ministre, jus irgi perspėju: kalbam trumpai, atsakom trumpai, klausimui – 1 minutė, atsakymui – 2 minutės, nes tikrai norinčių labai daug. Pirmasis klausia A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Gerbiamasis ministre, iš tiesų jūs gana gražiai sudėliojote visus skaičiukus lentelėse savo pateiktame biudžete, bet, mano galva, jūs darote vieną esminę klaidą – jūs per daug pasitikite Finansų ministerija, kuri sako, kad nedarbas kitais metais mažės, atlyginimai didės, ir iš tiesų piešiate ekonominę kitų metų Lietuvos ateitį taip šviesiai, iš tiesų taip džiaugsmingai, kaip aš vakarais neseku pasakų savo vaikams. Mano galva, čia yra didžiausia problema.
Iš tiesų, žiūrint į šių metų „Sodros“ biudžetą, jūs pats minėjote, kad šiemet 5,6 % didėjo „Sodros“ pajamos. Kitais metais jūs prognozuojate 7 %, bet jūs puikiai žinote, kokioje tarptautinėje atmosferoje gyvenome šiemet ir kokioje gyvename šiuo metu, ir gyvensime kitais metais. Salėje sėdi premjeras. Nežinau, ar jūs skaitote tarptautinę spaudą, bet premjeras tikrai skaito, nes jis ne kartą tą deklaravo. Tai jūs galbūt jo pasiklauskite, kas vyksta tarptautinėse rinkose, jis jums Vyriausybės kabinete atskirą paskaitą galėtų paskaityti, ir į tai atsižvelgus atitinkamai projektuoti biudžeto pajamas. Ar jūs nemanote, ministre, kad iš tiesų šiandien reikėtų šnekėti ne apie skaičių sudėliojimą ekseliu, bet apie tą „Sodros“ reformą, apie kurią jau treti metai mes girdime šnekas, tą sisteminę reformą, o ne kažkokias abstrakčias kalbas, ir vėl turėti juodos skylės „Sodros“ biudžetą, užuot svarsčius konkrečius įstatymų projektus, kaip sistemiškai…
PIRMININKĖ. Kolega, laikas.
A. MAZURONIS (TTF). …reformuoti „Sodrą“? Dėkui.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų aš noriu padėkoti visam Seimui, kad šių metų pavasario sesijoje po ilgų diskusijų buvo apsispręsta ir buvo patvirtintos, primenu jums, patvirtintos Socialinio draudimo ir pensijų sistemos pertvarkos gairės. Vyriausybė yra patvirtinusi labai aiškų ir konkretų priemonių planą, ir tiek struktūrinė pertvarka, kuri vyksta jau šiais metais ir bus užbaigta iki metų pabaigos, turiu omeny „Sodros“ valdybą ir jos teritorinis skyrius, tiek dėl sistemų pertvarkos projektai yra rengiami ir tai yra daroma.
O dėl diskusijų ir dėl Finansų ministerijos ūkio makroekonominių prognozių, tai jos yra nuolat atnaujinamos, visos prognozės buvo koreguojamos per metus, rengiant ir valstybės, ir mano teikiamą „Sodros“ biudžeto projektą, buvo įvertintos visos einamojo laikotarpio prognozės. Taip, kaip finansų ministrė, stovėdama prieš keletą dienų tribūnoje, kalbėjo apie tai, kad mes teikiame projektą pagal šiuo metu turimą ir prognozuojamą situaciją. Kaip vystysis įvykiai, žinoma, nežinau, ar gali atsirasti orakulas, bet kokioje spaudoje (skaitau, beje, ir aš tarptautinę spaudą) vargu ar gali atsirasti… Taigi teikiu projektą pagal šio meto duomenis ir galiu tik vėl pakartoti jau iš šios tribūnos pasakytus žodžius – turime praleisti į priekį tėvus ir motinas ir nuo Naujųjų metų atkurti jiems pensijas. Tokį projektą ir teikiu.
PIRMININKĖ. Klausia B. Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis ministre, didžiulis minusas, tai yra 7 mlrd., „Sodros“ biudžete, liudija prastą Vyriausybės darbą, kuriant darbo vietas. Pagal jūsų prognozes, jis neabejotinai augs, tai yra vėl bloga žinia bedarbiams ir būsimiesiems bedarbiams. Gerai, kad atkuriate pensijas, ir vidutiniškai jos padidėja 68 Lt. Tačiau infliacija, tai yra maisto produktų brangimas beveik 8 %, šildymo kainų brangimas 9 %, jau iš esmės suvalgė tą atkurtą dalyką. Ir mano klausimas toks: praėjo 7 metai, kol pensininkai sulaukė 1995 m. atkurtų pensijų, kiek metų reikės pensininkams laukti, kol vėl atkursite 2008 m. sumažintas pensijas?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, mano pateiktuose duomenyse labai aiškiai matome, kad 2008 m. buvo deficitiniai metai „Sodrai“, deficitas viršijo 1 mlrd. 400 mln. Lt, taigi už tuos metus bent jau šių dienų Vyriausybei priekaištų tikrai nederėtų išsakyti. Atsakant į jūsų klausimą dėl nepriemokų už 1995–2002 m., kaip minėjau, visi 263 mln. Lt yra biudžeto projekte, kompensavimo dėl šių dvejų metų sumažinimo projektas yra parengtas, jis jau svarstomas Vyriausybėje.
PIRMININKĖ. Klausia R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSG). Labai ačiū. Aš galbūt pakartosiu iš dalies tą, ką klausė B. Vėsaitė, norėdama tikslesnio atsakymo. Iš tikrųjų labai svarbu, ministre, kad jūs ir Vyriausybė imasi pozicijos atkurti pensijas. Tai labai svarbu. Tik klausimas būtų: ta kompensuojamoji dalis, kurią prarado žmonės per tuos dvejus metus, kada, nuo kokių metų bus atkuriama ir ar iš viso bus atkuriama? Ir išvis ar dar būtų svarstomas klausimas dėl galimybės kompensuoti dėl infliacijos prarastą dalį?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, dėkoju už klausimą ir galimybę papildomai paaiškinti principus, pagal kuriuos dabar Vyriausybėje svarstomame projekte yra numatyta kompensuoti. Pagrindinės sąlygos, ką yra ir Konstitucinis Teismas aiškiai pasakęs, kad susidarius pakankamom ekonominėm sąlygom, tai yra valstybei turint reikiamus išteklius, turi būti kompensuota. Pagal mūsų projekcijas, kurias šiandien pateikiau, 2014 m. gali būti tie metai, kai „Sodros“ biudžeto pajamos ir išlaidos jau bus subalansuotos, ir kompensavimo pradžia, tikėtina, tais metais gali būti. Patys kompensavimo principai yra numatyti taip, kad pirmiausia kompensuojama vyresnio amžiaus ir didesnius praradimus turėjusiems pensijų gavėjams. Ir vėl pagal projekcijas kompensuota būtų per penkerius metus, realiai apie 2019–2020 m. pagal šių dienų situaciją ir prognozes kompensavimas galėtų būti baigtas.
Dėl indeksavimo, įvertinant infliaciją, darbo užmokesčio kitimus. Tai jau yra indeksavimo klausimai ir čia atsietas nuo kompensavimo dalykas.
PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamasis ministre, norėčiau pradėti klausimą nuo jūsų paskutinio pareiškimo, pasakyto iš šitos tribūnos, kad tai didelis įsipareigojimas. Aš norėčiau pasakyti, kad didelė skola, nes jau Birutė klausė, aš tik patvirtinu, jūs išdalinote mums medžiagą. Ačiū, medžiaga įdomi, bet 18 skaidrių nėra pagrindinės skaidrės. Reikia drąsiai, nebūti stručiais – įkišti galvą į smėlį ir sakyti, kad problemos nėra, bet aiškiai matyti, kad šiais metais deficitas yra 7 mlrd., kitais metais – dar du, tai bus 9, po to dar 2, bus 11, ir taip iki 2014 m. mes turėsime virš 10 mlrd. deficitą. Mano klausimas būtų, kodėl Vyriausybė gana daug kalbėjo apie tai, kad galbūt atsiras nacionalinė pensija, bent jau palūkanų ir paskolų aptarnavimas, o administravimas kitais metais „Sodrai“ kainuos 600 mln. Lt, kodėl nepadarytas nė vienas žingsnis, kad tas deficitas realiai pradėtų mažėti?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, padarytas ne vienas žingsnis, ir Seime, kad ir sunkiai, bet buvo priimti tikrai sudėtingi įstatymų pakeitimai, kurie leido tą deficitą mažinti. Tikrai neslepiame skaičių, ir aš manau, kad kaip tik už ilgesnį laikotarpį ir pateiktos lentelės, ir diagramos leidžia daryti savo išvadas, o be to, visa medžiaga, kuri yra pateikta, net ir tą patį jūsų minimą deficitą leidžia, atlikus elementariausius aritmetinis veiksmus, skaičiuoti. Ir vėlgi, norėčiau naudodamasis proga neklaidinti Lietuvos žmonių, kad „Sodros“ padėtis tik blogėja ir deficitas tik auga. Biudžeto projekte ne tik palūkanų mokėjimai, bet ir paskolų grąžinimai palaipsniui numatomi. „Sodros“ padėtis, drįstu drąsiai teigti, pagal visas prognozes numatome, kad gerės.
PIRMININKĖ. J. Veselka.
J. VESELKA (TTF). Gerbiamasis ministre, gerą ministrą skirtų tokie trys bruožai. Pirma, išgirsti pasaulyje sklindančią informaciją dėl jūsų kuruojamos srities. Antra, objektyviai išanalizuoti. Trečia, priimti ryžtingus sprendimus. (…) finansų rinkose sąmyšis, valiutų rinkose sąmyšis, vadinasi, ekonominis nuosmukis, arba ne augimas, stagnacija, yra ilgalaikė, dėl to privatūs pensijų fondai tik eis žemyn. Tuos pinigus pravalgys, išvaistys savo interesams. Todėl kas trukdo jums ryžtingai tuos 400 mln., kurie dabar bus nukreipti į privačius, beveik 400, be kelių milijonų, nukreipti į „Sodros“ biudžetą ir arba sumažinti deficitą, arba per metus padidinti beveik 700 Lt senatvės pensiją. Tai yra per mėnesį beveik 60 Lt, jeigu atsisakytume privačių fondų. Ir vidaus rinkos perkamąjį pajėgumą padidinti, nes tie pinigai per pensijų fondus klaidžioja ir savoms algoms, investicijoms, kurios nuostolingos. Kas jums trukdo priimti tokį ryžtingą sprendimą, tuos 400 mln. panaudoti būtent vidaus poreikiams, o ne išleisti…
PIRMININKĖ. Laikas!
J. VESELKA (TTF). …neaiškioms ambicijoms?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, kolega. Iš tikrųjų pradėsiu nuo trečio būdo ar bruožo, kaip jūs paminėjote, nuo ryžtingumo. Jeigu tęstume reformą, kuri buvo numatyta ir pradėta dar 2004 m., tai šiandien reikėtų ne 2 % pervesti, kaip žinote, o gerokai daugiau – 5,5 % ir tai sudarytų daugiau nei milijardą litų. Ryžtingi sprendimai ne tik šiemet, bet ir prieš porą metų buvo siūlomi. Seimas tokius ryžtingus sprendimus yra padaręs, Seimas turi daryti sprendimus, o ne tik vienas ar kitas ministras arba visa Vyriausybė. Pateikti projektai dėl pensijų kaupimo pertvarkos taip pat Seime, kaip žinote, yra užregistruoti. O tai, kad teisėti lūkesčiai fonduose dalyvaujančių žmonių taip pat yra ginčų objektas, tai, be abejo. Tačiau tai, kas vyksta tarptautinėse finansų rinkose, stebime, analizuojame, nes jūs pradėjote nuo pirmo dėl informacijos, antras – dėl analizės ir trečias – ryžtingumas.
Taigi dėl ryžtingumo atsakiau. Dėl informacijos. Aš manau tik dalį pavyko pateikti vaizdiniu pavidalu, tai, kas yra dabar. Analizė ir prognozės, atsakingos prognozės, ilgalaikės, tikrai buvo teikiamos diskutuojant dėl socialinio draudimo ir pensijų sistemos pertvarkos. Vienadienių sprendimų tikrai nesiūlome ir atsakingai siūlome, įvertindami ilgalaikę perspektyvą, tokį biudžeto projektą, koks yra dabar.
PIRMININKĖ. Klausia V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis ministre, norėjau paklausti tokio dalyko. Šiandien Europoje, žiniasklaidoje šiuolaikinė jaunimo karta dažnai vadinama traumuotąja karta, nes didžiulis nedarbas jaunimo pečius slegia labiausiai. Norėjau paklausti, kokios priemonės, susijusios su „Sodros“ biudžetu, yra naudojamos jaunimo užimtumui didinti ir nedarbui natūraliai mažinti?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, kolega, už galimybę paaiškinti ir papildomai informuoti apie priemones, kurias iš tikrųjų jau esame pradėję taikyti dėl Seime priimtų Užimtumo rėmimo įstatymo pataisų. Tiesiogiai su Socialinio draudimo fondo biudžetu susijusios bent dvi galimybės, kurios iš tikrųjų davė rezultatų, aš apie tai pasakysiu.
Pirmiausia darbą pradedantiems jauniems žmonėms yra galimybė pirmaisiais metais mokėti mažesnes socialinio draudimo įmokas, tai natūraliai skatina darbdavius priimti mažiau patirties turinčius jaunus žmones vien todėl, kad mokestinė našta yra mažesnė. Kita priemonė, kuri yra susijusi su įgijusiais teorinių žinių, bet praktinės kvalifikacijos neturinčiais jaunais žmonėmis, yra ta, kad vėlgi pirmaisiais darbo metais per Užimtumo fondą yra subsidijuojamas tokių jaunų žmonių įdarbinimas. Mūsų turimi skaičiai rodo, kad apie 22 tūkst. jaunų žmonių jau pasinaudojo tomis galimybėmis ir įsidarbino Lietuvoje.
PIRMININKĖ. Klausia P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Gerbiamasis ministre, iš tikrųjų prezentacijoje tendencijos, susijusios su Socialinio draudimo fondo biudžeto projekcija kitiems metams, atrodo žaviai. Viskas, atrodytų, eina gerąja arba bent jau geresne linkme. Bet aš norėčiau jūsų pasiteirauti. Kokios apimties ir kokia proporcija šis mūsų toks, sakyčiau, optimistinis nusiteikimas „Sodros“ atžvilgiu yra susijęs su numatomomis esminėmis permainomis? Mes kalbėjome apie reformą, kuri yra neišvengiama dėl daugelio dalykų, ir ta reforma, aš sakyčiau, daugeliu atvejų pagrįsta. Ar jūs man galėtumėte įvardyti bent tuos skaičius, kurie atsiranda optimistiškiau vertinant jūsų galimus veiksmus dėl reformos?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, atsakydamas į jūsų klausimą noriu nuoširdžiai pasakyti, kad nelaikau žaviu projekto, pagal kurį numatoma skolintis tam, kad valstybė galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus, kuriuos yra priėmusi anksčiau ankstesnių vyriausybių arba seimų dėka, kad Lietuvos piliečiai iš tikrųjų turėtų galimybę pasitikėti valstybe. Siūlant ir pateikiant deficitinį biudžeto projektą tikrai nematau didelio žavesio, tačiau laikau savo prievole ir atsakomybe subalansuoti gana sudėtingas sąlygas, kuriomis nemaža dalis Lietuvos žmonių šiandien gyvena, kai kalbame apie socialines išmokas, kai kalbame apie Socialinio draudimo fondo biudžeto galimybes atkurti tas pačias senatvės pensijas į buvusį lygį. Taigi skolintis ir kitais metais teks. Paskolas grąžinti ir palūkanas mokėti taip pat teks.
Atsakydamas į jūsų klausimą dėl pertvarkos, pasikartosiu, kad jau debatų Seime metu, kai diskutavome apie pertvarkos gaires, buvo pateikta daug informacijos ir įvairiausių skaičiavimų įvairiais pjūviais. Dėl pačios struktūrinės pertvarkos Socialinio draudimo fondo valdyboje ir teritoriniuose skyriuose, kaip jau minėjau, iki šių metų pabaigos ji bus įvykdyta kiekvienais metais tai leis sutaupyti maždaug 10,4 mln. Lt. Žinoma, palyginti su visa sistemine pertvarka, ne struktūrine, o sistemine pertvarka, tai yra lašas jūroje, tačiau ilgalaikei perspektyvai turintys įtakos sprendimai. Ar mes kalbėsime apie būsimą pensijų sistemą, ar kalbėsime apie visą socialinio draudimo sistemą, iš tikrųjų reikalauja gana rimtų, atsakingų diskusijų. Naudodamasis proga, noriu padėkoti ir jums asmeniškai, kad kartu su Laisvosios rinko institutu tokias diskusijas organizuojate.
PIRMININKĖ. Klausia E. Žakaris.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamasis ministre, dėl sumažėjusių įplaukų į „Sodros“ biudžetą, manau, kad čia ne jums reikia teisintis, o apie tai turėtų kalbėti kiti ministrai. Jūs negalite turėti įtakos įplaukoms, o išmokos yra griežtai reguliuojamos įstatymais. Ir po antradienio pateikimo, kai iš laikinojo įstatymo daug nuostatų perkeliama į nuolatines, kai yra akivaizdūs mažinimai vaikų, neįgaliųjų sąskaita, realiai kilo klausimas (jau teko susitikti su žmonėmis), ar, jeigu iškils kokių nors „Sodros“ problemų, visą laiką jos bus taip sprendžiamos? Žmonės klausia, ar tai, kad „Sodroje“ mažėja pinigų, yra jos problema, ar tai yra ne „Sodros“, bet viso biudžeto problema? Ar nekeliami tokie klausimai? Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, atsakydamas pakartosiu tai, nuo ko pradėjau pateikdamas projektą. Dėl suderintų sprendimų ir konsoliduotų visų biudžetų, t. y. valstybės biudžeto, savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto ir „Sodros“ biudžeto, matymo aš ir turiu tą galimybę teikti jums būtent tokį deficitinį biudžeto projektą, nes valstybės biudžete įsipareigojimai arba deficitas yra gerokai mažesni negu Socialinio draudimo fondo biudžete. Natūralu, kad Vyriausybė turėjo siūlyti sudėtingus, sunkius sprendimus, bet vis dėlto bendras valstybės įsipareigojimų krepšelis, arba deficito našta, pasiskirsto tarp visų biudžetų. Šiuo atveju, sutikdamas su jumis, vis dėlto noriu pasakyti, kad būtent socialinio draudimo fondo biudžetui Vyriausybės apsisprendimu ir yra teikiama didesnė galimybė skolintis ir būtent socialinio draudimo išmokoms skirti lėšas ten, kur tai yra būtina.
PIRMININKĖ. Klausia K. Kuzminskas.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, malonu, aišku, kad mes grįžtame į pensijų išmokėjimo lygį, kuris buvo 2008 m. Dėl išlaidų man kai kas kelia abejonių. Parašyta: prognozuojama, kad atgautinos sumos bus apie 50 mln. Manau, kad jūs su atitinkamomis tarnybomis ieškosite būdų sumažinti tą procentą. Susitikimuose gyventojai išsako savotišką priekaištą mums sakydami, kodėl mes turime išlaikyti pensinio amžiaus žmones tų vaikų, kurie yra išvažiavę į užsienį, o mes savo tėvams faktiškai negalime mokėti didesnių pensijų? Ar nenumatoma Vyriausybėje, jūsų ministerijoje, svarstyti klausimo, kad būtų įvesta tėvų pensija? Tai yra kad bet kur, užsienyje ar kitur, dirbantis vaikas mokėtų tėvams atitinkamą pensiją? Tada palengvėtų mūsų tėvų išlaikymas. Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Atgautinų sumų, tai jūs pastebėjote biudžeto eilutėje, dydis nuolat mažėja, ir kitais metais tiek „Sodros“ vadovybė, tiek atitinkami ministerijos žmonės numato papildomų priemonių. Pavyzdžiui, galiu paminėti tai, kad jau šiais metais Socialinio draudimo fondo valdyba pradėjo viešai skelbti, sakykime, skolininkus ir tai gana greitai davė apčiuopiamą efektą.
O dėl naujų pasiūlymų dėl būsimos pensijų sistemos, šiuo metu kaip tik patvirtinus Seime gaires yra projektuojama. Šiuo metu mūsų pensijų sistema yra pagrįsta solidarumo principu, šiandien dirbantys žmonės, mokėdami socialinio draudimo įmokas ir kartu užsitikrindami savo būsimą senatvę, sudaro galimybę mokėti senatvės pensijas ir kitas išmokas šiandieniniams Lietuvos gyventojams. Be abejo, būsima pensijų sistemos pertvarka, kurią lemia daugybė veiksnių – ir demografinė situacija (mažėja gimstamumas), ir ilgaamžiškumas (duok Dieve, kad Lietuvoje amžius kuo daugiau ilgėtų, turbūt visi to siekiame), verčia kitaip pažiūrėti ir į būsimą pensijų sistemą. Per kitus metus turi būti parengti visi konkretūs teisės aktai. Taigi einame tuo keliu, kur visi pasiūlymai yra priimtini, laukiami ir svarstomi. O kaip apsispręsime, tai tikrai ne vienos dienos klausimas.
PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamasis ministre, nuosekliai išanalizavau visą šitą medžiagą, kurią jūs pateikėte. Galima tvirtai pasakyti, kad tai grynai rinkiminis biudžetas. Biudžetas, skirtas ne pensininkams, ne neįgaliesiems, bedarbiams, šeimoms, bet rinkimams. Mes visi suprantame biudžeto sudarymo technologiją – truputėlį padidinkime dirbančių žmonių skaičių, nors jis mažėja, truputėlį padidinkime vidutinį atlyginimą į tą makrorodiklių eilutę, ir gausime reikiamus skaičius. Man ypač liūdna, kad šis biudžetas, jūs pats taip pasakėte, yra priimtas bendru Lietuvos Respublikos Vyriausybės sutarimu. Vadinasi, visi ministrai, tarp jų ir jūs, atsakingas už šią sritį, sutinkate su šitais skaičiais, kurie čia įrašyti. Aš atkreipsiu dėmesį tik į kelis momentus. Mano klausimas bus toks. Motinystė – kaip jūs sugebėjote sumažinti motinystės pašalpų gavėjų skaičių? Aš suprantu, kad tūkstantį motinų atidavėte teismams, bet kad sumažėjo motinystės pašalpų gavėjų skaičius, čia yra tragedija valstybei. Jūs sugebėjote sumažinti šiose lentelėse pensinio amžiaus žmonių skaičių. Aišku, padidėjo mirtingumas. Jūs sakote, kad tai…
PIRMININKĖ. Laikas!
M. ZASČIURINSKAS (DPF). …biudžetas, kuris atitinka. Ir paskutinis dėl palūkanų. Štai, prašau pakomentuoti tuos tris dydžius, tai yra motinystės pašalpų gavėjų skaičių, pensininkų skaičiaus mažėjimą ir palūkanų didėjimą pensininkų pinigų sąskaita, o ne valstybės biudžeto sąskaita? Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš pabandysiu atsakyti trumpiau, negu jūs klausėte. Kai visą laiką Seime vykdavo diskusijos, kodėl dar neatkuriamos pensijos, buvome visą laiką kaltinami, kad elgiamės neatsakingai ir nemylime Lietuvos žmonių. Kai teikiu projektą dėl pensijų atkūrimo, gauname pylos už tai, kad tai yra rinkimų projektas. Žinoma, čia yra kiekvieno nuomonės klausimas. Atsakydamas jums dėl konkrečių skaičių, noriu pasakyti dėl dirbančiųjų skaičiaus. Per 9 šių metų mėnesius, pakartosiu, 71,1 tūkst. daugiau žmonių buvo priimta į darbą nei atleista Lietuvoje. Gali būti, kad dalis iš jų, paprastai tariant, tiesiog legalizavosi, dirbdami šešėlyje vis dėlto apsisprendė galbūt ir dėka tam tikrų veiksmų, kuriuos vykdo institucijos, kad vis dėlto geriau yra dirbti oficialiai, mokėti socialinio draudimo mokesčius, įmokas ir turėti sau užtikrintą ateitį arba nelaimės atveju.
Dėl motinystės. Jūs, kolega, puikiai žinote, kad nuo liepos 1 d. yra įsigaliojusi nuostata, kad dėl vaiko auginimo atostogų jauni tėvai (tėtis arba mama) turi galimybę pasirinkti vienų arba dvejų metų vaiko priežiūros atostogas. Jeigu tėvai renkasi vienų metų atostogas, vadinasi, antraisiais metais jie jau nėra motinystės išmokos gavėjai. Taigi tiesiog skaičiai ir analizė yra tikri. Dėl skaičių pasiginčyti būtų sudėtinga. Komitete, aš manau, galėtume ir detaliai padiskutuoti.
PIRMININKĖ. Klausia K. Glaveckas. Nematau. Tada – E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, čia biudžete yra dėl sąnaudų, tam tikras veiklos sąnaudų mažėjimas. Gal galėtumėte šiek tiek pasakyti, kur ta veikla mažinama, ir apie reformavimą, nes daug žmonių nepatenkintų dėl tam tikrų… Kaip matote, daug dirbančių žmonių ir tam tikrose sistemose. Kuriose vietose norite sutaupyti? Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Aš šiek tiek jau minėjau pristatydamas. Šiuo metu yra vykdoma struktūrinė pertvarka pačios Socialinio draudimo fondo valdybos teritorinių skyrių sistemos. Iki Naujųjų metų kaip juridiniai asmenys Lietuvoje jau veiks, tiksliau, nuo Naujųjų metų veiks ne 47, o 10 juridinių asmenų kaip teritoriniai skyriai. Perskirstant funkcijas ir efektyviau planuojant darbus siekiama, kad Lietuvos žmonės, kurie kreipiasi į „Sodrą“, gautų geresnį ir kokybiškesnį aptarnavimą. Taigi gyventojams tikrai nereikės važiuoti iš vieno miesto į kitą, ten pat, kur dabar yra aptarnaujami, ten ir bus aptarnaujami. Pertvarka turi duoti aukštesnę kvalifikaciją. Be abejo, darbuotojų skaičius mažėja, tai yra nelengvi sprendimai, bet vis dėlto objektyviai viešajame sektoriuje, konkrečiai ir „Sodros“ sistemoje, turi dirbti žmonių tiek, kiek turi dirbti.
Technologinės galimybės, informacinės technologijos ir galimybės ne tik popieriniu pavidalu, o teikti informaciją ir elektroninėje erdvėje – šiuo metu Darbo birža, „Sodra“, Valstybinė mokesčių inspekcija kur kas operatyviau ir greičiau gali keistis duomenimis. Tai leidžia sutaupyti lėšų. Kaip jau minėjau, dėl tos pertvarkos turime sutaupyti per 10 mln. Lt kasmet. Visos valdymo išlaidos irgi mažėja.
PIRMININKĖ. Klausia R. A. Ručys. Irgi nematau. Tada O. Valiukevičiūtė.
O. VALIUKEVIČIŪTĖ (TTF). Gerbiamasis ministre, žinoma, aš nebūčiau tokia griežta, kaip prieš tai kalbėjęs kolega, kad būtent kone dėl artėjančių rinkimų skamba visa tai. Man patinka, kad optimistiškai skamba būtent tokie dalykai, pasibaigus laikinajam įstatymui, vis dėlto bus grąžinamos pensijos. Norėčiau jūsų paklausti. Ar visiems be išlygų, ir dirbantiems pensininkams, bus atkurtos 2009 metų lygio pensijos?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Tikrai taip. Pagal teikiamą projektą visiems senatvės pensininkams, tarp jų ir dirbantiems, senatvės pensija nuo Naujųjų metų bus mokama buvusio dydžio.
PIRMININKĖ. Klausia L. Dinius. Nematau. Tada A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, gerbiamasis ministre. Truputį žiūrint į priekį bus kiti lydimieji dokumentai. Prašau pasakyti, Socialinio draudimo pertvarkos gairės. Mes esame numatę, kad bus didesnės „Sodros“ įplaukos, didesnė pensija. Ar numatoma pensijų skaičiavimo metodika, kurią mes šiandien svarstysime, tikrai atitinka tuos dalykus, ar tikrai jūs nesiimtumėte tokios drąsos, kad žmonėms būtų leista vis dėlto pasirinkti? Iš dviejų dalių formulė ir kita formulė – iš vienos dalies nuo 1994 metų tai būtų, aš manau, tikrai sąžininga. Ką jūs manote šiuo klausimu?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis kolega. Iš tikrųjų nežinau, ar dabar atsakyti, ar kai bus pateikimas tų minimų jūsų projektų. Aš gal tik pasakysiu trumpai, kad nėra siūloma ką nors keisti. Kaip tik teikiamu projektu yra siūloma palikti dar dvejus metus dabar galiojančią sistemą. Nes kaip tik per tą laiką iš tikrųjų jau turės būti apsisprendimas ir priimti teisės aktai dėl ilgalaikės būsimos pensijų sistemos. Virtualių sąskaitų principas (…) ar apskaitos taškų, kaip yra Vokietijoje ar Lenkijoje. Aš manau, tie procesai turi vykti lygiagrečiai.
PIRMININKĖ. Klausia M. Bastys. Nėra. Tada klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, čia jus klausiantieji dažnai apeliuoja į bendrą „Sodros“ deficitą. Ar yra kokie nors vertinimai padaryti, kiek mes turėjome jau per tuos laikus sumokėti už tą 1 mlrd. 300 mln. deficito, kai buvo perteklinis biudžetas, ir „Sodra“ įlindo į skolą? Kiek tai kainavo, kiek tai kainavo pensijoms?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Be abejo, kad teikdami bet kokį projektą analizuojame ir skaičiuojame atsakingai. 1 mlrd. 300 mln. Lt tai buvo „Sodros“ rezervas 2008 metų pradžioje. Deficitas tų metų, aš jau minėjau, buvo šiek tiek daugiau negu 1 mlrd. 400 mln. Lt. Manyčiau, kad viena iš problemų, su kuriomis pastaraisiais metais, ypač esant sunkmečiui, susiduriame, tai yra iš tikrųjų turint trumpalaikes „Sodros“ pajamas prisiimti ilgalaikiai valstybės įsipareigojimai, kuriuos, ar geri laikai, ar blogi laikai, valstybė turi vykdyti. Dėl to, matyt, per pastaruosius metus teko Seime kartais dėl labai sudėtingų ir sunkių įstatymų projektų diskutuoti. Bet dėl to galbūt šiandien yra ta galimybė pakankamą, nors ir santūriai, bet optimistinį „Sodros“ perspektyvos vaizdą matyti ir teikti jį Seimui.
PIRMININKĖ. Klausia J. Juozapaitis.
J. JUOZAPAITIS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamasis ministre, 2013 ir 2014 metais numatote, kad vidutinė pensija bus 40 % ir 42 %. Tie skaičiai tik, tos vidutinės pensijos bus 1000 Lt?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Jūs turbūt turite omeny santykį pensijos su vidutiniu darbo užmokesčiu. Aš jau paminėjau, koks yra prognozuojamas kitų metų santykis, vadinamoji pakeitimo norma. Natūralu, kad ji tiesiogiai yra siejama su vidutiniu darbo užmokesčiu, tai yra su jo augimu. Kitų metų prognozę jau minėjau – pagal makroekonomines prognozes yra, kad darbo užmokestis augs 5,5 %, o pensijų atkūrimas į buvusį lygį tą santykį iš karto keičia pensijų naudai.
PIRMININKĖ. Klausia P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, praėjusiais metais opozicija siūlė bent 40–50 % atkurti pensijas. Tačiau Vyriausybė, Seimo dauguma buvo kategoriška ir nesutiko net dalį pensijos atkurti. Šiais metais atkuriate visą pensiją. Aš noriu paklausti. Jeigu nebūtų 2012 metai, ar atkurtumėte pensijas? Jeigu nebūtų rinkimų metai?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, atsakingai noriu pasakyti, matyt, dėl to šiandien teikiau daugiau medžiagos, negu įprastai yra teikiama, ne tik apie pastarųjų metų „Sodros“ dinamiką, bet ir apie jos prognozes netgi iki 2014 metų. Man atrodo, gana argumentuotai motyvuoju, kodėl tokie sprendimai ir būtent dabar yra teikiami.
PIRMININKĖ. Ir paskutinis klausia A. Melianas. Gerbiamasis Melianai, jūs klausiate ar neklausiate? Neklausiate. Dėkoju.
Tada, ministre, jūs atsakėte į visus klausimus, nes S. Bucevičiaus nematau salėje.
Dabar vienas – už, vienas – prieš. Už – K. Glaveckas. Nėra. Tada K. Masiulis. Gal yra? Irgi nėra. E. Pupinis – už.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų ministras labai įtikinamai pristatė biudžetą ir tikrai reikia pasidžiaugti, kad vėl bus atkuriamos į pradinį lygį tos pensijos, kurios buvo sumažintos. Savaime suprantama, ne kartą premjeras dėkojo žmonėms, kad iš tiesų tuo sunkiausiu momentu buvo tokia galimybė sutinkant su daugeliu ir asocijuotų struktūrų, kad lėšos būtų skolinamos ne bankuose, bet šiek tiek susispaudžiama visiems kartu ir tokiu būdu išgyvenant sunkiausius momentus. Taip pat norėčiau pasidžiaugti, kad vėlgi bus kompensuojama ta dalis, kuri, deja, ne šios Vyriausybės palikta, tai nuo 1995 iki 2002 m. žmonėms, kuriems buvo sumažintos pensijos, taip pat šiais metais, nors dar gana sudėtingas laikotarpis, bus kompensuojama. Taip pat manyčiau, kad pakankamai logiškai suplanuotos yra pajamos ir, savaime suprantama, išlaidos yra pagrįstos. Siūlau pritarti šiam įstatymo projektui ir balsuoti už.
PIRMININKĖ. A. Mazuronis – prieš.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Gerbiamieji kolegos, skaičiai lentelėse gana gražiai ir gana logiškai sudėlioti. Tik yra viena problema, kad tie skaičiai nelabai ką turi bendra su realiu gyvenimu arba su tuo, kas dedasi čia už stiklinių sienų. Išties tai jau tampa, žiūriu, šių metų biudžetų planavimo tradicija, ne tik socialinio draudimo, bet ir valstybės biudžeto, kitų biudžetų, iš tiesų susidaro toks vaizdas, kad biudžetas yra planuojamas tokiu principu: paskaičiuojama, kiek reikia išlaidų, tada atmetamas minimalus deficitas, kiek galima skolintis, ir tada pagal tai yra suplanuojamos pajamos. Tai iš tiesų, mano galva, toks požiūris yra šiek tiek neatsakingas, nelogiškas ir neracionalus. Iš tiesų, matyti, net ir taip itin optimistiškai arba net šiek tiek nerealiai planuojant pajamas Socialinio draudimo fondo biudžeto deficitas yra 2 mlrd. Lt. Tai yra labai daug.
Gerbiamasis ministras šnekėjo, kad Seimas per praeitus metus patvirtino Socialinio draudimo reformos gaires. Gerbiamasis ministre, ar ne per brangiai per metus mums kainuoja gairių svarstymas, ar neturėtų kartu su biudžetu būti ne gairės, bet konkretūs įstatymų projektai, galbūt tada bent vienus metus sutaupytume bent keletą šimtų milijonų ar kokį milijardą? Iš tiesų tai, mano galva, ir yra didžiausia šios Vyriausybės planavimo problema arba nenoro objektyviai planuoti problema. Neprieštarauju prieš pensijų atkūrimą arba kokių nors kitų išlaidų atkūrimą, tai turėjo būti padaryta labai seniai. Bet pajamos ir visi kiti skaičiai turėjo būti planuojami atsižvelgiant į realius ir objektyvius faktorius, esančius už šių stiklinio kiauto sienų, į tai privalėjo būti atsižvelgta. Iš tiesų esu giliai įsitikinęs, kad metų viduryje su visu biudžetu…
PIRMININKĖ. Laikas!
A. MAZURONIS (TTF). …mes privalėsime grįžti.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas už tai, kad po pateikimo būtų pritarta Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2012 m. rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 103 Seimo nariai. Už – 74, prieš – 6, susilaikė 23. Po pateikimo Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2012 m. rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui pritarta. Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas – Audito komitetas. Numatoma svarstyti lapkričio 24 d.
Replika po balsavimo – J. R. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos iš opozicijos, aš labai prašyčiau, svarstant tokius rimtus klausimus kaip „Sodros“ biudžetą, labai atsakingai elgtis. Anksčiau jūs priešinotės bet kokiam „Sodros“ biudžeto deficito mažinimui ir neleidote čia nieko daryti. Dabar jūs reikalaujate jį subalansuoti, gerbiamasis Andriau. Tai, vadinasi, nei daugiau, nei mažiau, bet jūs savo kalba pasiūlėte mums ketvirtadaliu sumažinti pensijas. Galvokite, ką jūs kalbate.
10.37 val.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, dirbame toliau. Aš vėl kviečiu D. Jankauską pristatyti dar tris įstatymų projektus. Aš manau, kad tai yra paketas – Nedarbo socialinio draudimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymas, Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas ir Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 56 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Prašau, ministre.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, pirmiausia dėl Nedarbo socialinio draudimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Šiuo projektu yra siekiama nustatyti nedarbo socialinio draudimo išmokų mokėjimo sąlygas pasibaigus Lietuvos Respublikos socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo galiojimui ir sumažinti finansines paskatas asmenims ilgesnį laiką likti bedarbiais. Įstatymo projekto tikslas yra nustatyti tokį reglamentavimą, kad darbo siekis būtų motyvuojamas ir gaunamomis išmokomis. Šiuo projektu yra siūloma įtvirtinti nedarbo socialinio draudimo išmokos maksimalų 45 % Vyriausybės patvirtintų draudžiamųjų pajamų dydį. Šiuo metu pagal laikinąjį įstatymą mažinant išmokas socialinės draudžiamosios pajamos buvo sumažintos nuo 1488 Lt iki 1170 Lt. Kadangi nuo Naujųjų metų draudžiamosios pajamos bus 1488 Lt, taigi skaičiuojant 45 % maksimali riba būtų 669 Lt. Šiuo metu maksimali riba, tiek praėjusiais, tiek šiais metais, yra nustatyta 650 Lt. Taigi faktiškai teikiamu projektu yra siūloma įtvirtinti esamą situaciją, tik keliolika litų pakeliant į didesnę pusę maksimalią nedarbo draudimo išmokos ribą. Jeigu šis pakeitimas nebūtų priimtas ir riba atsistatytų į tokią, kokia yra buvusi iki laikinojo įstatymo priėmimo, tai yra 70 % einamųjų draudžiamųjų pajamų, tai iš tikrųjų duotų tą efektą, dėl kurio labai dažnai tenka iš Lietuvos žmonių išgirsti priekaištus, kad iš pašalpų arba socialinių išmokų labiau apsimoka gyventi negu dirbti nors ir mažiau apmokamą darbą. Tai viena priežastis.
Kita priežastis. Aš jau minėjau pristatydamas „Sodros“ biudžetą, kad jeigu šio lydinčio projekto nepriimtume, tai papildomai pareikalautų apie 104 mln. Lt iš „Sodros“.
Kiti du projektai, kurie kalba apie Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimą, yra skirti ir siūloma atidėti dvejiems metams pakeitimą, kuris buvo priimtas dar 2008 m., tačiau dėl ekonominės situacijos buvo atidedamas jo vykdymas. Taigi ir šiuo metu yra siūloma atidėti. Papildomai pasakysiu, kad šiuo metu apskaičiuojant pensijas yra skaičiuojami du asmens draudžiamųjų pajamų koeficientai – iki 1994 m. vertinant penkis palankiausius paeiliui einančius pajamų metus iš 1984–1993 m. laikotarpio. Na, o nuo 1994 m. ir dabar yra vertinamos visos asmens draudžiamosios pajamos iki pat pensijos skyrimo mėnesio, nes ta informacija yra „Sodros“ duomenų bazėje ir todėl yra visos galimybės jas vertinti. Pagal projektą, kuris turėtų įsigalioti nuo 2012 m., turėtų būti galimybė pasirinkti penkių geriausių paeiliui einančių po 1994 m. pajamų laikotarpį ir prilyginti jį visam laikotarpiui, kuris buvo iki 1994 m. Taip pat, be abejo, numatoma galimybė pasilikti tokią sistemą, kuri galioja dabar. Mūsų teikiamu projektu yra siūloma atidėti įstatymo įgyvendinimą, kurio vienų metų kaina, jeigu taip galima pasakyti, būtų apie 130 mln., nuo 2014 m.
Priežastys ir motyvai yra keli. Viena, kaip jau pateikiau „Sodros“ biudžetą – finansinio subalansavimo perspektyva ir kita – per tą laiką iš tikrųjų turi būti apsispręsta ir dėl būsimos pensijų sistemos.
Taigi tie projektai yra kaip lydintieji ir dviem projektais yra siūloma data dėl Socialinio draudimo pensijų įstatymo atskirų straipsnių pakeitimo – vietoj 2012 m. sausio 1 d. įrašyti 2014 m. sausio 1 d.
PIRMININKĖ. Dėl vedimo tvarkos M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėl vedimo tvarkos. Ačiū. Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, ministras teikia tris įstatymus, bet pirmas įstatymas, antras ir trečias… Antrą ir trečią dar galima būtų sujungti, bet pirmas ir tie yra visiškai nesusiję. Todėl manau, kad turi būti atskirai klausiama, atskirai motyvuojama, atskirai balsuojama. Ačiū.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, klausti galite iš bendro sąrašo, o balsuosim dėl kiekvieno atskirai. 11 val. turime pabaigti, taigi būkite malonūs, matote visada darbotvarkę, reikia konstruktyviai dirbti. Pirmasis klausia K. Daukšys. Nėra. B. Vėsaitė. Yra.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis ministre, nėra labai geras tas pakeitimas dėl pirmojo įstatymo, kurį pateikėte, nes jeigu taip atsitinka – daug uždirbančiam žmogui tapti bedarbiu, tai tie 669 Lt nėra teisingas draudimas. Iš tikrųjų žmonės gali būti nepatenkinti. Būtent dėl tų pensijų skaičiavimo metodikos vis dėlto liekate prie to tarybinio laikotarpio ir neleidžiate žmonėms platesnio pasirinkimo galbūt ir po nepriklausomybės laikotarpio, nes tikrai žmonėms galbūt būtų patogiau pasirinkti vieną ar kitą laikotarpį. Aš įsivaizduoju, kad taupote, bet taupote turbūt būsimų pensininkų sąskaita.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, iš tikrųjų jūs klausiate dėl dviejų projektų, tai aš dėl abiejų ir atsakysiu. Dėl nedarbo draudimo išmokos, manau, situacija yra gana aiški. Iš tikrųjų kiekvienas balsuodamas išreikš savo nuomonę, bet vis dėlto tas laikotarpis kaip laikinas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., kai maksimali nedarbo draudimo išmoka buvo nustatyta ne didesnė nei 650 Lt, tai, žinoma, dėl ekonominio sunkmečio, tačiau lygiai taip pat vis dėlto žiūrint į perspektyvą, jeigu daugiau uždirbęs žmogus dėl nelemtai susiklosčiusių aplinkybių praranda darbą ir, gaudamas maksimalią išmoką, kokia buvo iki 2010 metų, o tai buvo apie 1041 Lt, jokiu būdu, žinoma, už minimalų atlyginimą niekada ir niekur neitų dirbti, nes paprasčiausiai net ir elementariai ekonomiškai skaičiuojant neverta tokio sprendimo daryti. Tai yra apsisprendimo klausimas iš tikrųjų, ir šiuo atveju, kaip ir minėjau, yra siūloma nustatyti artimą dabar galiojančiai maksimaliai ribai, keliolika litų didesnei, bet vis dėlto, įvertinus darbo rinkos situaciją ir artimiausias perspektyvas, tikrai nesiryžome teikti „Sodros“ biudžeto su didesniais deficitais.
Tas pats pasakytina ir apie antrąjį jūsų klausimą, kur tikrai dosnesnė, tikrai prabangesnė sistema, leidžianti į iki nepriklausomybės laikų buvusį laikotarpį perkelti aukštesnes pajamas iš šio laikotarpio yra brangiai kainuojantis dalykas iš tikrųjų. O šiuo metu galiojanti sistema, aš jau pasikartosiu, leidžia pasirinkti penkis palankiausius laikotarpius iš laikotarpio nuo 1984 iki 1994 metų, o nuo 1994 metų visos įmokos yra apskaitomos, nes yra „Sodros“ duomenų bazėje, ir čia jau rinktis nieko nebereikia ir dabar pagal galiojančią tvarką.
PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamasis ministre, nereikia suplakti socialinio draudimo, draudimo kaip principo ir pašalpų mokėjimo, nes jūs iš šios tribūnos viską sumetate į krūvą ir pradedate aiškinti, kokie blogi tie bedarbiai, kuriuos gyvenimas privertė būti bedarbiais, nes daugelis ne savo noru jais tapo.
Tai mano klausimas dėl pirmojo įstatymo: ar išvis išlieka draudiminis principas šiame įstatyme priėmus tokią normą – 45 % nuo draudžiamųjų pajamų? Gal paprasčiausiai reikia visiškai atsisakyti draudimo nuo nedarbo, kad žmonės nemokėtų įmokos, eitų į privačias draudimo kompanijas ir draustųsi, nes čia dabar išliko pašalpa, čia ne draudimas. Tai pasakykite, kur jūs matote šiame įstatyme draudimą.
Mano antrasis klausimas dėl kito įstatymo. Dvidešimt antrieji nepriklausomybės metai. Daug kritikavote, ypač jūsų partija, žodį „tarybinis“. Bet iš tarybinio laikotarpio per ketverius metus… Jūs negalite dabar apkaltinti socdemų Vyriausybės, kad ji trukdo pradėti skaičiuoti… (Balsai salėje) Aš žinau, kad Andrius gali… apkaltinti, kad gali… kad trukdo pradėti skaičiuoti ir lietuvišką stažą papildomai pensijos daliai. Tai yra tik apsisprendimo klausimas. Daug kartų buvo kalbėta, tai yra formulės pakoregavimo klausimas, nes jūs paleidote antį, kad išvis skaičiuosit tik iš lietuviško laikotarpio, gavote spyrį į vieną vietą nuo Prezidentės, iškart šitą savo projektą į stalčių ir atėjote vėl su bačka, ant kurios tik datos surašytos.
PIRMININKĖ. Laikas!
A. SYSAS (LSDPF). …tą datą. Būkite geras, pasakykite, kas trukdo įvesti lietuvišką laiko skaičiavimo formulę? Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, atsakau į abu klausimas. Nedarbo socialinio draudimo išmokų dydį reglamentuoja Nedarbo socialinio draudimo įstatymo atitinkami straipsniai. Tokį įstatymo projektą aš jums ir teikiu. Tai jūs vadinate pašalpa nedarbo draudimo išmoką. Dėl jos dydžio, dėl jos sąlygų, kaip ir bet kokio kito draudimo, ar tai būtų socialinis draudimas, ar tai būtų bet kurios ūkio sektoriuje egzistuojančios kitos draudimo rūšys (kalbu apie automobilių, turto ir kitokius draudimus), taisyklėse ir yra nusakoma, kokią vis dėlto riziką draudimas imasi valdyti ir kokios išmokos būna, jeigu yra tvarkingai mokamos įmokos. Dėl nedarbo draudimo – apsisprendimo reikalas. Žinoma, kiekvienas galime turėti savo nuomonę, ir net neabejoju, kad balsuodami ją ir išreikšime.
Dėl lietuviško laikotarpio. Gerbiamasis kolega, aš net neabejoju, kad jūs puikiai žinote, kartoju jau tikrai ne pirmą kartą šiandien, kad nuo 1994 metų ir visas laikotarpis, ir visos įmokos yra Socialinio draudimo fondo duomenų bazėje, ir tai yra įvertinama ir skaičiuojama. Dėl buvusių laikotarpių, tai, kas buvo priimta 2008 metų pradžioje, iš tikrųjų yra siūloma atidėti. Atsakant jau pažodžiui į jūsų klausimą, jūs klausėte, ar galite kritikuoti, ar dabar nekritikuoti buvusių vyriausybių, aš vis dėlto paklausčiau jūsų, ar reikia kritikuoti. Ir atsakau: reikia kritikuoti, nes priimti sprendimai, kurių šiandien yra neįmanoma įgyvendinti atsakingai vertinant valstybės ir šiandieninę situaciją, ir artimiausią jos perspektyvą. Tai iš tikrųjų yra atsakomybės klausimas. Esu priverstas teikti atsakingus sprendimus.
PIRMININKĖ. Klausia V. Gapšys. Nėra. Tada klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Aš iškart paklausiu dėl abiejų grupių, dėl pirmo klausimo, dėl antro ir trečio. Du klausimai. Pirmas klausimas. Gerbiamasis ministre, neišduosiu jokios valstybinės paslapties pasakydamas, kad Lietuvoje skurdas didėja, atskirtis auga, žmonės sunkiai gyvena, komunaliniai mokesčiai auga, kainos už energetiką taip pat auga ir t. t., ir t. t. Mažėja darbo vietų, žmogus dėl vienokių ar kitokių priežasčių tampa bedarbiu. Jisai mokėjo mokesčius, kaip kolega A. Sysas kalbėjo, jis draudėsi tam, kad kai neturės darbo, galėtų išgyventi. Dabar jūs teikiate šį variantą, šiuo metu maždaug apie 600 tūkst. žmonių Lietuvoje paliečia nedarbas. Pagal jūsų siūlymą vidutiniškai kiekvienam bedarbiui bus sumažinta, jis negaus maždaug 416 Lt, kiekvienas bedarbis. Taigi mano pirmasis klausimas: sakykite, kaip jūs šitą sumažinimą kiekvienam bedarbiui 416 Lt siejate su pagalba ir pagarba šeimai? Tai pirmas klausimas.
Antrasis kur kas trumpesnis. Sakykite, kokiam… (čia dėl to nukėlimo į 2014 metus, dėl šio bloko) kokiam pensininkų skaičiui būtų skaičiuojamos didesnės pensijos, jeigu tokio atidėjimo šiandien mes nepadarytume?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, tai jūs klausdamas teigiate apie didėjantį bedarbių skaičių, apie augantį skurdą. Jeigu jūs domitės, o manau, kad tikrai domitės, tai tikrai žinote, kaip kinta bedarbių skaičius ir koks nedarbo lygis per pastaruosius metus ir mėnesius yra Lietuvoje. Kolega, pakartotinai primenu, kad per devynis šių metų mėnesius 71,1 tūkst. Lietuvoje dirbančių žmonių yra priimta į darbą daugiau, nei atleista. Kitaip sakant, skirtumas toks yra papildžiusių legalią darbo rinką Lietuvos asmenų skaičius. Jūs teigiate, kad teikiamu projektu keliais šimtais litų sumažinama maksimali nedarbo draudimo išmoka. Tai mano aritmetika yra tokia: šiuo metu maksimali nedarbo draudimo išmoka yra 650 Lt, pagal teikiamą projektą jinai bus apie 669 Lt. Tai kad ir kaip aritmetiškai dėliotume, vis dėlto čia tų šimtų litų, kaip jūs sakote, tikrai nematome.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Bet juk…
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Atsakydamas į jūsų antrąjį klausimą, kokiam skaičiui būsimų pensininkų kasmet 130 mln. būtų paskirstyta, nenorėdamas klaidinti…
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Maždaug.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). …vis dėlto tikslų skaičių aš jums komiteto posėdžio metu pateiksiu, gerai?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerai.
PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Klausia R. A. Ručys.
R. A. RUČYS (TTF). Gerbiamasis ministre, mano klausimas būtų dėl pensijų reformos. Aš asmeniškai pritariu, bet skaitydamas randu tokius skaičius – 130 mln. bus sutaupyta. Gal galite paaiškinti, kaip bus sutaupyta ir iš kur bus sutaupyta?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, kolega, už klausimą. Galbūt iš tikrųjų tiksliau buvo galima pasakyti – papildomai pareikalautų 130 mln. Lt, jeigu įsigaliotų kita tvarka. Paliekant šiandien esamą tvarką, tiesiog nereikės papildomai išleisti 130 mln. Lt.
PIRMININKĖ. Klausia A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamasis ministre, vis prie tų 130 mln. šiandien, toks skaičius… Vis dėlto aš noriu jums padėkoti, kad siūlėte tokį variantą, kaip aš žinau, buvo variantas atsižvelgti į nepriklausomos Lietuvos periodą nuo 1994 m., bet tai pareikalautų 130 mln. Vadinasi, jūs norėjote, kad taip atsitiktų, kad žmonės gautų didesnes pensijas, aš taip įsivaizduoju, po to sugrįžote atgal, nes sovietinis laikotarpis nutraukia tą formulę, vėl sugrąžina mus į status quo. Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Iš tikrųjų, pasakysiu nuoširdžiai, ministerijoje, po to Vyriausybėje analizavome įvairius variantus, kaip galėtų ir turėtų atrodyti artimiausiais metais, atsižvelgdami į finansines galimybes „Sodros“ biudžeto ir valstybės bei kitų biudžetų ir į aplinkybes, kuriomis šiandien gyvename, kaip galime prognozuoti ateitį, jau net nepriklausomai vien tik nuo Lietuvos ekonominės situacijos. Iš tikrųjų, kaip jūs ir klausėte, įvairūs variantai ir modeliai buvo analizuojami. Vis dėlto Vyriausybėje buvo apsispręsta teikti tokį projektą, kad dar dvejus metus būtų šiandien galiojanti sistema, o per tą laiką, net neabejoju, kad ir mūsų kadencijos Seimas dar turės galimybę svarstyti, diskutuoti, o išrinktas naujas Seimas turės priimti sprendimą, kaip 2014 m. bus būsimiems pensininkams skaičiuojamos pensijos.
PIRMININKĖ. Klausia J. Juozapaitis.
J. JUOZAPAITIS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Į savo klausimą gavau atsakymą, bet aš norėčiau patikslinti. Skaičiai 70 % ir 45 %. Procentais skaičius mažėja, tačiau išmoka 669, padidėja. Tai lyg į teigiamą pusę eina. Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Nedarbo draudimo išmokos yra ir mokėjimo sąlygos, ir dydžiai, ir terminai, kiek laiko yra mokama išmoka, priklausomai nuo to, kada žmogus prarado darbą, kiek laiko jis yra bedarbis, aktyvios užimtumo rėmimo priemonės, dabar diegiamos naujos kvalifikacijos arba perkvalifikavimas, kuris tiesiogiai siejamas su būsimu įdarbinimu. Žodžiu, yra visas kompleksas, kuris veikia nedarbo draudimo išmokos dydį ir, be abejo, gavėjų skaičių.
PIRMININKĖ. Klausia J. Ramonas, kurio nematau. J. Urbanavičius.
J. URBANAVIČIUS (TS-LKDF). Ačiū. Iš dalies atsakė į mano klausimą, tai neklausiu.
PIRMININKĖ. Ačiū, ministre. Atsakėte į visus klausimus, daugiau nėra norinčių klausti. Dabar atskirai dėl kiekvieno, kaip siūlė M. Zasčiurinskas. Pirmasis – Nedarbo socialinio draudimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymas. Vienas – už, vienas – prieš. Prieš – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, pirmiausia ministrui norėčiau paaiškinti, kaip veikia draudimas, nes jis davė automobilių draudimo pavyzdį. Jeigu jūs už automobilį brangiau mokate, tai įvykus avarijai, susidūrimui, jums padengs didesnę sumą. Lygiai taip pat veikia sveikatos draudimas: jeigu apsidraudžiate ir, neduok Dieve, slidinėdamas susilaužote koją, tai nuo skirtingų įmokų yra skirtingos išmokos. Kažkodėl draudimas nuo nedarbo, pagal D. Jankauską, yra toks: ministras moka vidutiniškai už nedarbo draudimą per mėnesį 350 Lt ir uždirbantys minimalų moka 35 Lt. Ir abu, tapę bedarbiais, gaus tą pačią išmoką 659 Lt. Aš manau, čia nelieka absoliučiai jokio draudimo. Paprasčiausiai tokiu atveju tada reikia atsisakyti ir nekabinti makaronų, liaudiškai šnekant, piliečiams, kad jie yra draudžiami nuo nedarbo. Tai yra tam tikro dydžio pašalpa. Tada nustatykite vienodą įmoką kiekvienam, gaunančiam tokią pačią išmoką, ir bus paprasčiau. Dabar surinkimas yra didelis iš tų, kas moka daugiau.
Aš manau, tokiu būdu mes niekaip nepritrauksime į socialinį draudimą daugiau žmonių, jeigu vadovausimės tokiu principu, nustatydami stabilias išmokas. Todėl, gerbiamieji kolegos, siūlau nepritarti nedarbo draudimui, jau ir taip laikinasis įstatymas padarė meškos paslaugą, kai ilgus metus sąžiningai mokėję žmonės draudimo nuo nedarbo įmokas gavo sumažintas išmokas.
PIRMININKĖ. Už – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis mano komiteto kolega, aš pradedu kažkaip mažiau jus suprasti. Solidarumo principas jūsų netenkina šiuo atveju, kad jeigu D. Jankauskas sumoka didesnius pinigus iš draudimo ir gauna mažesnes išmokas, tai jums yra blogai, kad jis padengia dalį išmokų tų, kurie gauna mažesnes pajamas, jums blogai? Kažko pradedu nesuprasti, ką socialdemokratai nori pasakyti. Bet visų pirma norėčiau atkreipti dėmesį, kad ne kas nors kitas, bet mokesčių mokėtojai moka tuos pinigus, iš kurių paskui mokamas draudimas. Tai kiek tų lėšų yra surenkama, tiek ir išdalinama. Tarifas turi būti toks: kiek turi pinigų, tiek ir išdalini. Tai tokias, kokias mes mokame įmokas į nedarbo draudimą, tiek mes ir išdaliname. Dar trūksta, nes mes dalį dengiame iš Europos lėšų.
Jeigu jūs norite padidinti išmokas, ką tik prieš tai kalbėjote, kad reikia mažinti deficitą, tai siūlykite padidinti įmokas, bet jūs to nesiūlote. Todėl, atsižvelgdamas į visa tai, aš manau, kad reikia tikrai rimtai svarstyti tuos dalykus, bet nenukrypstant nuo pagrindinės minties, kad tiek, kiek mes turime to draudimo išmokų, tiek turime jų ir panaudoti. O jeigu norime daugiau, tada siūlykite didesnes įmokas.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Nedarbo socialinio draudimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 91 Seimo narys: už – 56, prieš – 5, susilaikė 30. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Numatomas svarstymas Seime lapkričio 24 d.
Toliau pirmininkauja Seimo Pirmininko pavaduotojas A. Čaplikas.
PIRMININKAS (A. ČAPLIKAS, LiCSF). Darbotvarkės 1-2c klausimas. Nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė už – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pratęsdamas tai, ką aš prieš tai kalbėjau, atkreipdamas visų dėmesį, kad mes, svarstydami „Sodros“ biudžetą, turėtume pirmiausia mąstyti apie tai, kiek mes kiekvienas už tai mokame ir kam mes galėtume skirti daugiau. Tai dabar vienas dirbantysis pensijoms išlaikyti iš viso sumoka kiekvieną mėnesį pagal projektą 535 Lt. Motinystei – 93, pensiniams fondams – 25, nelaimingiems atsitikimams apie 4 Lt per mėnesį kiekvienas mes mokame. Jeigu norim kažkam padidinti ar pagerinti situaciją, reikia suprasti, kad mes tą gerinimą darome ne kažkokio mistinio pinigų kapšo, danguje kabančio, lyjančio pinigais, sąskaita, bet tą turime spręsti mūsų mokesčių mokėtojų – dirbančiųjų, kurie moka „Sodros“ mokestį, sąskaita.
Aš ne kartą siūliau didinti įmokas į šitą fondą, bet salėje buvo tik 8 už, kurie apie tai kalbėjo. Taip, kaip dabar pateikta, kaip mes nusprendėme, kad mes įmokų nedidiname, tai tie visi pasiūlymai yra logiški, nes tiesiog nėra iš ko daugiau tų pinigų duoti. Ir taip prieš tai kritikavot, kad yra deficitas 2,5 mlrd. Aš manau, kad tas deficitas turi būti, nes negalime taip staiga sumažinti pensijų, kaip kolegos darbiečiai ką tik siūlė, subalansuoti biudžetą ir sumažinti pensijas 25 %. Mes to negalime daryti. Bet dar daugiau didinti deficitą būtų tikrai nelogiška, todėl siūlau pritarti šitiems pataisymams.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos ir tie, kas čia klauso, nes mano kolega Rimantas kalbėjo ne apie tai, už ką mes balsuosime. Mes šitame įstatyme nekalbame apie tarifus ir paskirstymus, už kokią draudimo rūšį kiek mokam. Noriu priminti, kad mes svarstome Draudimo įstatymą, ne išmokų, ne pašalpų, o Draudimo įstatymą. Jeigu mes atsisakome draudiminio principo, tai reikia paprasčiausiai braukti tą pavadinimą iš šito įstatymo, tada aš tikrai nekritikuosiu ir nesakysiu, kad tai neatitinka pavadinimo esmės.
O kalbant apie šį įstatymą, taigi čia nukeliama data. Gerbiamieji, kai buvo išmesta idėja, kad jau nuo kitų metų bus tik laikotarpis papildomai pensijai skaičiuoti, nes kažkas vėl pradeda aiškinti… Taip, imamas visas stažas, imamos visos pajamos nuo 1995 m., bet papildomos dalies skaičiavimas imamas nuo 1985 m. iki 1994 m. Taigi jūs patys pasiūlėte, kad gal reikėtų tą laikotarpį imti nuo 1995 m. papildomai pensijai skaičiuoti, ir tada teigėte, kad bus sutaupyta 140 mln. ar 130 mln., na, apie kažkokias sumas ten buvo kalbama.
Dabar jūs, užuot taupę, nes jūs visur taupote, imate ir sakote: ne, paliekame tą pačią tvarką, kuri galioja ir dabar, tai yra seną, nuo 1995 m. priimtą įstatymą, tik ant bačkos parašome kitą datą ir pasukame, kad ji įsigalios, kad šio įstatymo pabaiga buvo numatyta 2008 m., po to 2009 m., po to 2010 m., 2012 m., dabar jūs siūlote 2014 m. Čia yra, manyčiau, daugiau moralinis įstatymas. Kodėl gyvenant dvidešimtuosius, dvidešimt antruosius nepriklausomybės metus kaip privalomas draudiminis stažas yra 30 metų, 30 metų, tai yra daugiau kaip pusę laikotarpio, mes nugyvenome nuo 1990 m., mes dar papildomą dalį skaičiuojame iš seno laikotarpio netgi tiems…
PIRMININKAS. Laikas!
A. SYSAS (LSDPF). …kurie pradėjo dirbti po 1995 m.?
PIRMININKAS. Laikas! Dėl vedimo tvarkos? Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Norėjau kolegai Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partijos nariui pasakyti, kad tiek kadencijų būnant Seime reikia atsiminti, kuri partija kaip vadinasi. Darbo partija niekam nesiūlė sumažinti pensijos.
PIRMININKAS. Čia buvo replika po balsavimo, bet tiek to. Balsuojame.
Už – 53, prieš – 4, susilaikė 27. Pritarta.
Siūlomi komitetai: pagrindiniu – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomų nėra. Siūloma svarstyti lapkričio 24 d.
Repliką po balsavimo – ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis Kęstuti, priimu jūsų pastabą, nes A. Mazuronis yra ne jūsų partijos narys.
PIRMININKAS. Išsiaiškinome. 1-3 klausimas, registracijos… Atsiprašau, 1-2d klausimas, registracijos Nr. XIP-3759. Nuomonė – už, nuomonė – prieš. Nuomonė už – ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš taip pat siūlau priimti šitą įstatymą. Iš tikrųjų pagal mūsų visas pajamas tai yra realus pasiūlymas, o jeigu mes rasime rezervų kitur ir kolegos juos parodys, aš, kaip komiteto pirmininkas, pasižadu padaryti viską, kad būtų rastos galimybės, ką daugiau pagerinti. Bet kol kas aš nematau jokių kitų siūlymų, kaip išspręsti tą problemą. Iš tikrųjų 760 mln., kurie yra rasti papildomai „Sodros“ biudžetui, vargu ar mes galėtume ką nors daugiau prifantazuoti be valstybės biudžeto pagalbos.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Suprantu valstybės finansines galimybes, tačiau žmonės klausia, žmonės viliasi, kad jau nuo kitų metų mes galėsime pasirinkti tą laikotarpį, kuris yra geresnis, kai į „Sodros“ biudžetą buvo sumokėtos didesnės pajamos. Tačiau tas sovietinis laikotarpis, ypač jaunesniems žmonėms, kurie tuo metu uždirbo mažiau, kad ir imkime 5 metus iš eilės, tie 5 metai neduoda tokio gero rezultato. Mažėja koeficientas ir, jeigu žmogus nepriklausomybės laikais uždirbo daugiau, tai tas laikotarpis, atskiriant stažo metus ir darbo užmokestį, traukia tą pensiją atgal ir ta pensija tampa kur kas mažesnė. Manau, kad šis įstatymo projektas, kuris dabar paliekamas galioti, yra labai nelankstus ir tikrai netenkina žmonių lūkesčių. Todėl siūlau jam nepritarti. Ačiū.
PIRMININKAS. Balsuojame. Tik atkreipiu dėmesį, gerbiamieji kolegos, balsuojame kiekvienas už save.
Už – 53, prieš – 5, susilaikė 28. Pritarta.
Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti lapkričio 24 d.
11.08 val.
Informaciniai pranešimai
Prieš svarstant kitą darbotvarkės klausimą, manęs paprašė perskaityti informacinį pranešimą Seimo nariams.
„Gerbiamieji Lietuvos Respublikos Seimo parlamentinės grupės „Už tradicinę šeimą“ nariai! Spalio 21 d., penktadienį, plenarinio posėdžio pertraukos metu (tada, kai padarysime pertrauką, ji numatyta 12 val.) kviečiame grupės narius pasilikti posėdžių salėje darbiniam susirinkimui.“
Manęs buvo paprašyta, o pageidaujantys užsirašyti į parlamentinę grupę maloniai kviečiami tai padaryti Seimo posėdžių sekretoriate. Iniciatyvinė grupė.
11.09 val.
Kelių transporto kodekso 3, 7, 8, 13, 14, 18 straipsnių, priedo pakeitimo ir papildymo, Kodekso papildymo 81 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-3352(2)ES (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-3 klausimas – Kelių transporto kodekso kai kurių straipsnių, priedo pakeitimo ir papildymo, kodekso papildymo 81 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-3352. Svarstymas. Kviečiu į tribūną Ekonomikos komiteto atstovą J. Veselką. Komiteto nuomonė. Prašom.
J. VESELKA (TTF). Gerbiamieji kolegos, įstatymo projektas labai geras, nes jis nei nieko bloga, nei nieko gera nedaro, o yra grynai formalus. Ekonomikos komitetas bendru sutarimu pritarė ir siūlo bendru sutarimu pritarti, nes ir visiems pasiūlymams taip pat yra pritarta.
PIRMININKAS. Kviečiu pasakyti Audito komiteto nuomonę. B. Bradauskas. Nematau salėje. Gal pirmininkė? Aš pats galiu pasakyti. Audito komitetas pritarė įstatymo projektui. Pirmininkė. Prašom. Kviečiu į tribūną pirmininkę.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Audito komitetas atidžiai svarstė šį klausimą ir bendru sutarimu jam pritarė.
PIRMININKAS. K.Glaveckas – Biudžeto ir finansų komiteto nuomonė.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas taip pat pritarė šiam pateiktam įstatymo projektui. Ačiū.
PIRMININKAS. Diskusijoje dalyvauti norinčių nėra. Ar galime bendru sutarimu? Nuomonė už – K. Daukšys. Kalbėsite? Pritariate. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo įstatymo projektui? Prieštaraujančių negirdžiu. (Balsai salėje) Balsuojame? Gerai, balsuojame.
Už – 78, prieš ir susilaikiusių nėra. Po svarstymo pritarta.
Aš norėčiau Pirmininkės… Štai aš kalbėjau su Seimo Pirmininke. Seimo Pirmininkė teikia šį įstatymo projektą ypatingos skubos tvarka. Ar galima pritarti ypatingos skubos tvarkai? Pritarta.
Priėmimas. 1 straipsnis. Prieštaraujančių nėra. Pritarta. 2 straipsnis. Pritarta. 3 straipsnis. Pritarta. Ir viskas. Trys straipsniai, jiems yra pritarta. O, 4 straipsnis yra, 5 straipsnis, 6, 7, 8, 9, 10 straipsniai. Viskas. Čia tiesiog buvo susegta ne taip. Įstatymo projektui pritarta. Prašau.
Ž. ŠILGALIS (MSG). Pirmininke, labai gerai – yra naujos technologijos, bet kai jums paskambina Seimo Pirmininkė, dabar jau yra tokia teisė, tai jūs per mikrofoną paleiskite, kad mes visi girdėtume, ką ji teigia.
PIRMININKAS. Gerai. Kitą kartą taip ir padarysime. Taigi įstatymo priėmimas pastraipsniui baigtas. 4 nuomonės už ir 4 nuomonės prieš. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame dėl priėmimo.
Šio įstatymo priėmimas
Už – 75, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas priimtas.
11.13 val.
Darbotvarkės 1-4 klausimas – projektas Nr. XIP-3528. Labai ilgas nutarimo pavadinimas. Jums leidus, aš jo neskaitysiu.
Kviečiu į tribūną poną Č. V. Stankevičių, Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonė. Svarstymas.
Č. V. STANKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, šio nutarimo pavadinimas yra ilgas, nes netekusiais galios siūloma pripažinti keletą Seimo nutarimų, kurie realiai jau yra neaktualūs, tačiau dėl teisinio aiškumo po ilgų diskusijų, ar to reikia, ar nereikia, pagaliau yra teikiami. Mūsų pagrindinis komitetas, įvertinęs tik Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabą ir jai pritaręs, patobulino tą projektą. Komiteto sprendimas yra pritarti komiteto patobulintam Seimo nutarimo projektui Nr. XIP-3528. Tas sprendimas priimtas bendru sutarimu. Siūlau priimti šį nutarimą.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Diskusijoje dalyvauti užsirašė vienas Seimo narys – K. Daukšys, bet jo salėje nematau. Tada nuomonė už ir nuomonė prieš. Nuomonė už – Č. Juršėnas. Prašau.
Č. JURŠĖNAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, mielieji kolegos, aš siūlyčiau pritarti šiam…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Česlovai, atsiprašau. Gerbiamasis Justinai, ar negalite atsisėsti, nes jūs užstojate kalbėtoją ir kamera tuo metu?.. Ne, bet nematyt iš televizijos…
Č. JURŠĖNAS (LSDPF). Aš pakartosiu. Gerbiamasis pirmininke, mielieji kolegos, kaip šito siūlymo autorius aš siūlau pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto patobulintam projektui. Kaip buvo tartasi Seniūnų sueigoje, siūlyčiau šiandien ir priimti, tai būtų mūsų geras ženklas Konstitucijos dienos išvakarėse.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – Ž. Šilgalis.
Ž. ŠILGALIS (MSG). Aš iš principo ne prieš, aišku. Seni sprendimai, natūralu, kad turi būti tvarka, tik manau, dabar yra pagrindas kalbėti, nes Vilniaus mieste viskas gerai ir stabilu, jau apie Kauno miesto tarybos paleidimą.
PIRMININKAS. Kaip sakė, pabelskite, Žilvinai, triskart į medį dėl Vilniaus miesto, kad neprisišnekėtumėte. Dabar girdžiu premjero balsą.
Dabar balsuojame dėl pritarimo po svarstymo.
Už – 71, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Pritarta po svarstymo.
Seimo Pirmininkė teikia ypatingos skubos tvarką. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Pritarta. 2 straipsnis. Pritarta. 3 straipsnis. Pritarta. 4 straipsnis. Pritarta.
Nutarimo priėmimas pastraipsniui baigtas. 4 nuomonės už ir 4 – prieš. Nėra. Balsuojame.
Šio nutarimo priėmimas
Už – 74, prieš nėra, susilaikė 1. Nutarimas priimtas.
11.17 val.
Darbotvarkės 1-5 klausimas – Nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo viešosios informacijos poveikio įstatymo 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3177(2). Svarstymas. Kviečiu į tribūną G. Songailą. Informacinės visuomenės plėtros komiteto nuomonė. Tačiau aš jo nematau salėje. Gal tada pirmininkas? A. Valinskas. Prašau.
A. VALINSKAS (LiCSF). Dėkoju. Komitetas kaip pagrindinis svarstė įstatymo projektą ir pritarė iš esmės patobulintam įstatymo projektui bendru sutarimu.
PIRMININKAS. V. Stundys, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Komitetas svarstė įstatymo projektą ir, atsižvelgdamas į Teisės departamento pastabas, jam pritarė, pasiūlė jį patobulinti ir papildyti nauja nuostata dėl įsigaliojimo termino. Iš esmės tai yra techninio pobūdžio pataisa, kuri neturėtų kelti diskusijų, ir projektas galėtų būti ypatingos tvarka šiandien priimtas.
PIRMININKAS. Ačiū. Primenu, kad yra Seimo Pirmininkės teikimas dėl svarstymo… (Balsai salėje) Dar diskusijos. Aš primenu, kad yra. Kviečiu į tribūną M. Zasčiurinską diskutuoti.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamieji kolegos, ilgai negaišinsiu jūsų dėmesio. Aš manau, šis sprendimas, tiesiogiai veikiantis nepilnamečių psichiką, pasąmonę ir t. t., yra svarbus. Aš pasigendu vienos informacijos. Kodėl nebuvo įvertinti veiksmai, dėl kurių reikia pratęsti tą terminą? Kuo anksčiau mes galėtume riboti darančias neigiamą poveikį nepilnamečiams internetines priemones, tuo vaikams būtų geriau. Taigi pagrindinis mano klausimas, kodėl taip atsitiko, kad laiku nebuvo įgyvendintos šios techninės priemonės? Ačiū.
PIRMININKAS. Dabar balsuojame dėl pritarimo po svarstymo. A, dar vienas – už ir vienas – prieš. Atsiprašau. Tuoj pasižiūrėsime. Ž. Šilgalis – nuomonė už. Prašau.
Ž. ŠILGALIS (MSG). Dėkui, pirmininke. Aš tik noriu pasakyti, kad šiuo atveju atsiranda aiškesnė institucija, kuri natūraliai bus atsakinga ir už internetinį turinį. Realiai yra net ir teisminių bylų, kurios yra laimėtos, yra pasakyta, kad tam tikrus internetinius portalus reikia blokuoti. Kaip ir su tom internetinėm, kaip žinote, lažybom, yra kompanijos, kurios nelegaliai be licencijos Lietuvoje veikia, ir veikia visiškai neribotai. Tai šiuo požiūriu, kai atsiras atsakingesnė institucija, galbūt ne iš karto įvyks tie visi darbai, kurie anksčiau ar vėliau vis tiek turės būti atlikti, bet bet kokiu atveju bent bus galima aiškiai jau reikalauti atsakomybės. Teisine prasme atsiras kur kas daugiau aiškumo. Todėl, aš manau, tai nėra tik formalus sprendimas, kurį minėjo komiteto pirmininkas. Tai yra iš esmės labai aiškiai apibrėžiantis atsakomybę naujas dokumento traktavimas. Aš siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, viskas yra teisingai, kas yra pasakyta, tik vienas niuansas. Vyriausybė buvo įpareigota tai padaryti anksčiau. Ar kam nors aišku, kodėl to nepavyko padaryti laiku? Kad tokios priemonės turi būti, tai taip, jos turi būti, bet mes dabar kalbame ne apie tai, ar priemonės turi būti, mes kalbame apie tai, kad laiku nepadaryta, ir dabar reikia teisiškai įteisinti kitą terminą, vėlesnį terminą. Ačiū.
PIRMININKAS. Balsuojame.
Už – 74, prieš nėra, susilaikė 2. Pritarta po svarstymo. Seimo Pirmininkė teikia svarstyti ypatingos skubos tvarka. Ar galima bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje: „Galima!“) Pritarta.
Priėmimas. Minutėlę! Tuoj aš paimsiu įstatymo projektą. Priėmimo stadija.
1 straipsnis. Prieštaraujančių negirdžiu. Pritarta. 2 straipsnis. Pritarta. 3 straipsnis. Pritarta. 4 straipsnis. Pritarta. Įstatymo priėmimą pastraipsniui baigėme. Keturios nuomonės – už, keturios – prieš. Norinčių kalbėti nėra.
Balsuojame. Salėje yra daugiau negu 71 Seimo narys, turėtų užtekti balsų. Balsuojame. Kviečiu gerbiamuosius Seimo narius balsuoti, nes mums gali pritrūkti vieno kito balso tam, kad įstatymo projektą galėtume priimti. Jeigu nėra didelių prieštaravimų, tai būtume padarę darbą, nebereikėtų vargti papildomai.
Šio įstatymo priėmimas
Už – 78, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymo projektas priimtas.
Dabar rytinę posėdžių darbotvarkę baigėme. Turint omenyje, jog įstatymo projektas Nr. XIP-3188 sukels aistrų, visokių ginčų, nuomonių, tai, matyt, mes jį turėtume svarstyti taip, kaip suplanuota darbotvarkėje – 12 val. 30 min. Tvarkingai nieko nekeisdami. Jeigu jūs sutariate, tai gerai.
Dabar aš kreipiuosi į V. Aleknaitę-Abramikienę. Ar jūs esate pasirengusi pateikti savo įstatymų projektus? Prašau, kviečiu jus į tribūną. Įstatymų projektai, tuoj, minutėlę! Tuoj, minutėlę! Tiktai neskubėkite, aš surasiu, ką jūs turite pateikti, perskaitysiu pavadinimus.
11.24 val.
Darbotvarkės 2-5 klausimas – Tarptautinių sutarčių įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3685. Pateikimas. Prašau, žodis jums.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Malonu, gerbiamasis posėdžio pirmininke, kad jūs jau pristatėte šį klausimą, kaip neturėsiantį sukelti didesnių aistrų salėje. Kita vertus, jis yra svarbus, nes padėtų mums nuosekliau ir tiksliau įgyvendinti Lisabonos sutarties nuostatas.
Trečia, suteiktų Lietuvos Respublikai labai svarbų instrumentą, kurio iki šiol mes neturėjome. Būtent nustatyti tvarką, kaip Lietuva prieštarautų išlygoms, kurias daro kitos valstybės Lietuvos Respublikos tarptautinių sutarčių atžvilgiu. Teikiamas projektas ir numato patikslinti egzistuojantį Lietuvos Respublikos tarptautinių sutarčių rengimo ir sudarymo reglamentavimą. Jau minėjau, jis parengtas atsižvelgiant į tai, kad darbo grupė Lisabonos sutarties nuostatų poveikiui Seimo darbui įvertinti pasiūlė papildyti Lietuvos Respublikos tarptautinių sutarčių įstatymo 7 straipsnį, o tai sudarė galimybę plačiau pažvelgti į įstatymą, atnaujinti jį, patikslinti kai kurias jo sąvokas. Aš manau, kad bus galimybė vaisingai diskutuoti komitetuose, visų pirma, Užsienio reikalų komitete.
Su malonumu atsakysiu į klausimus, jeigu jų bus, o šiuo metu norėčiau baigti savo pristatymą.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Jūs teisus, Seimo posėdžio pirmininke, aš noriu paklausti. Mano klausimas yra susiję su tuo, kad ši teikiama įstatymo projekto viena iš nuostatų teigia, kad Lietuvos nuolatiniam atstovui Europos Sąjungoje nereikėtų specialių įgaliojimų dėl derybų tarptautinių mišriųjų sutarčių sudarymo arba jų patvirtinimo, taip pat pakeitimo atžvilgiu. Kokiu būdu, šiaip ar taip, Lietuvos Respublika numato reglamentuoti mandato suteikimą šiam asmeniui dėl to, kad būtų išlaikyta parlamentinė kontrolė? Ačiū.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Aš supratau, kad jūs kalbate apie 5 straipsnio 2 dalį?
PIRMININKAS. Ką gi, nori klausti Č. V. Stankevičius.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Aš dar neatsakiau į klausimą.
PIRMININKAS. Atsiprašau. Dar neatsakėte? Prašau.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ši nuostata nebūtų kuo nors labai išsiskirianti Europos Sąjungos valstybių narių praktikos atžvilgiu. Čia mes kalbėtume tiktai apie tarptautines mišriąsias sutartis. Kartais, žinote, dėl biurokratinių kliūčių mes vėluojame jas pasirašyti, todėl toks papildomų įgaliojimų suteikimas mūsų nuolatiniam atstovui būtų visiškai logiškas. O jeigu kas nors kitas, o ne jis pasirašytų sutartį Briuselyje, tai tada įprastine tvarka jam tie įgaliojimai turėtų būti suteikti. Tačiau, dar kartą kartoju, tai yra įprastinė Europos Sąjungos šalių narių praktika.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai. Nuomonė – už, nuomonė – prieš. Atsiprašau. Dar klausia Č. V. Stankevičius.
Č. V. STANKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš tik norėčiau paklausti, ką aš paskui turbūt pasiūlysiu. Ar nebūtų naudinga atsižvelgiant į tai, kad šis įstatymas reglamentuoja tarptautinių sutarčių sudarymo tvarką, kaip sudėtinę Lietuvos teisinės sistemos dalį, taip pat dėl kai kurių Teisės departamento pastabų dėl papildomų komitetų, ar nebūtų naudinga turėti Teisės ir teisėtvarkos komitetą?
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Be jokios abejonės, aš tiktai norėčiau jums pasakyti, jog net iki pateikimo stadijos į kai kurias Teisės departamento pastabas jau yra atsižvelgta ir, svarbiausia, į tą pagrindinę, kuria buvo būgštaujama, kad toks siūlomas teisinis reguliavimas galėtų prieštarauti Konstitucijos 5 straipsniui ir valdžių padalijimo principui. Kompromisinis variantas jau yra pasiūlytas šiame tekste, kiek žinau, Teisės departamentas sutiko, kad jis būtų tinkamas, jeigu Seimas pritars. O Teisės ir teisėtvarkos komitetas, na, tiesiog būtinas, nes mes čia šnekame ne tiek apie politikos, kiek apie teisinio reguliavimo klausimus.
PIRMININKAS. Norinčių klausti daugiau nėra. Ačiū.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū.
PIRMININKAS. Nuomonė – už, nuomonė – prieš. Norinčių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? (Balsai salėje: „Balsuojam!“) Balsuojame? Balsuojame.
Už – 66, prieš nėra, susilaikė 6. Pritarta po pateikimo. Pagrindinis komitetas – Užsienio reikalų komitetas. Siūloma svarstyti lapkričio 17 d.
Č. V. Stankevičius. Prašau.
Č. V. STANKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš siūlyčiau papildomu komitetu Teisės ir teisėtvarkos komitetą numatyti.
PIRMININKAS. Gerai. Nėra prieštaraujančių? Papildomas komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Pritarta.
11.31 val.
Jeigu jūs leisite 2-6a, 2-6b, registracijos Nr. XIP-3715. Aš kviečiu į tribūną A. Valinską. Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo VII (rudens) sesijos darbų programos“ papildymo“ įstatymo projektas.
A. VALINSKAS (LiCSF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, yra siūloma papildyti šios rudens sesijos programą įstatymo projektu Nr. XIP-3636. Trumpai apie jo esmę. Šio įstatymo projekto tikslas yra skaidrinti regioninės spaudos rėmimo tvarką, nes, kaip žinote, iš tiesų regioninė spauda turi daugybę sunkumų, ir dabar galiojanti tvarka nėra nuosekliai patvirtinta ir yra daugiau chaotiška, priklauso nuo vieno ar kito sprendimo arba netgi kartais pažinčių. Todėl, kad nebūtų skirstoma iš įvairiausių fondų ir fondelių, šio įstatymo projektu yra siūloma įpareigoti, kad šią tvarką vieną kartą suformuluotų ir patvirtintų Vyriausybė. Tuomet būtų galima iš tiesų tas, sakysim, paslaugas teikti pagal galiojančią tvarką. Konkretūs paramų dydžiai regioninei spaudai taip pat būtų priimti Vyriausybės nutarimu pagal valstybės, sakysim, biudžetinį pajėgumą, tačiau pati tvarka turėtų būti vieną kartą iš tiesų patvirtinta, kad žmonės, kurie dirba periodinėje rajoninėje spaudoje, žinotų, kas ir kaip turėtų vykti. Tai siūlytume pritarti papildymui ir pritarti šio įstatymo projektui po pateikimo.
PIRMININKAS. Pranešėjas plačiau pristatė, nes mes dabar kalbame tik apie nutarimą, t. y. ar įtraukti šį įstatymo projektą į rudens darbų sesiją. (Balsai salėje)
A. VALINSKAS (LiCSF). Aš tik pristačiau, apie ką mes šnekame, kad būtų galima įtraukti.
PIRMININKAS. Gerai. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmoji klausia A. Baukutė. Prašau.
A. BAUKUTĖ (MSG). Dėkui, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš tiesiog pasinaudodama galimybe norėčiau komiteto pirmininko paklausti, ar buvo daryti kokie tyrimai, kad būtent jūs teikiate šį įstatymą, kad jis yra, kiek suprantu, skubos tvarka, kad iki rudens mes jį priimtume. Kokie buvo pažeidimai, konkrečiai kokie fondai rėmė ar nerėmė. Būtent tyrimo kokia nors dalis buvo atlikta, ar šiaip kokie nors pastebėjimai jus paskatino teikti skubos tvarka?
PIRMININKAS. Labai atsiprašau, mes dabar kalbame apie nutarimą ar kalbam iškart apie du paketus?
A. VALINSKAS (LiCSF). Apie abu.
PIRMININKAS. Gerai. Pirmininke, jeigu galite, trumpai atsakykite, jeigu ne, tai…
A. VALINSKAS (LiCSF). Jeigu leisite, aš apie esmę. Iš tiesų mes, kaip pagrindinis komitetas, kuriam priklauso to fondo skirstymo lėšos ir principai, svarstėme. Tai galiu pasakyti, kad būtent netvarka tame fonde, kai duodama vienam, neaišku, kodėl kažkiek ir taip toliau, ir įpareigojo, kad ta visa tvarka būtų patvirtinta vieną kartą pastovi, nes tas fondas, kai pateikė ataskaitą, tai iš tiesų komiteto nariai, atvirai šnekant, šiek tiek ironiškai pažiūrėjo į ją ir visi vienbalsiai faktiškai nusprendė, kad turi būti ta tvarka vieną kartą reglamentuota. Štai kas paskatino teikti.
PIRMININKAS. Dabar S. Bucevičius. Bet kalbame apie nutarimą.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Taip, pirmininke, aš suprantu. Jeigu bus pritarta, aš tada turėsiu Arūnui klausimą. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerai. Tai dabar nuomonė už, nuomonė prieš dėl paties nutarimo. Nuomonė prieš – P. Gražulis. Dėl paties nutarimo, prašau.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, nežino kairė, ką daro dešinė. Čia man tokia mintis peršasi. Švietimo, mokslo ir kultūros komitete šis klausimas buvo išsamiai apsvarstytas ir pavesta Kultūros ministerijai pateikti, kaip reorganizuoti fondą. Deja, darbas nėra atliktas ir nėra pateikta dar fondui ministerijos nuomonė. Dabar kažkur iš viršaus teikiamas įstatymas. Aš manau, kad tai yra per ankstyvas, reikia sulaukti Švietimo ir mokslo ministerijos ir Kultūros ministerijos (čia daugiau Kultūros ministerijos dispozicija) pozicijos šiuo klausimu, kaip reorganizuoti, kokios turi būti nuostatos, kaip turi būti keičiami teisės aktai, ir tada teikti įstatymą. Aš manau, kad negalima skubėti, kol nėra pateikusi pagrindinė ministerija savo nuostatų, o tų nuostatų laukia Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Mes sulaukę galėtume tada žiūrėti, kaip tobulinti šių lėšų panaudojimą.
PIRMININKAS. Mes kalbam apie nutarimą dėl įtraukimo į sesijos darbų programą. V. Bacevičius – nuomonė už.
V. BACEVIČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Aš norėčiau pasisakyti dėl nutarimo, kadangi neišvengiamai paliesiu ir kitą projektą, dėl antro klausimo tada nekalbėčiau. Kolegos, aš tikrai pritariu komiteto pirmininko nuomonei ir siūlau pritarti šiam nutarimui, kad būtų galima svarstyti kitą projektą. Pritariu problemos esmei, jog dabar esantis mechanizmas tikrai kelia abejonių dėl savo skaidrumo. Man teko jau pernai rudeniop diskutuoti su kultūros ministru. Manau, kad jis tas problemas irgi mato, ir tikrai manau, kad įvyko tam tikra komunikacija tarp komiteto pirmininko ir kultūros ministro, ir manau, kad šita problema tikrai ne iš piršto laužta. Siūlyčiau pritarti, po to diskutuoti Seimo komitetuose ir tobulinti projektą. Ačiū.
PIRMININKAS. Balsuojame.
Už – 68, prieš nėra, susilaikė 2. Pritarta.
Pirmininkė siūlo ypatingos skubos tvarką. Priėmimas. 1 straipsnis. Prieštaraujančių negirdžiu. Pritarta. 2 straipsnis. Pritarta. Nutarimo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. Norinčių kalbėti už ar prieš nėra. Balsuojame dėl nutarimo priėmimo.
Šio nutarimo priėmimas
Už – 63, prieš nėra, susilaikė 2. Nutarimas priimtas.
11.38 val.
Pašto įstatymo 1, 2 ir 3 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 81 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-3636 (pateikimas)
Dabar įvyko, matyt, pateikimas ir paties įstatymo projekto. Galime trumpai pakviesti į tribūną dar kartą A. Valinską. Įvyko diskusija. Ar norėtumėte, nes teikdamas nutarimo projektą A. Valinskas kalbėjo ir apie įstatymo projektą. Jeigu nereikalaujate, galime iš karto nuomonę už ir prieš dėl paties įstatymo projekto. Nuomonė už – B. Vėsaitė. Nėra. Nuomonė už – E. Pupinis. Prašau.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gaila, kad nebuvo galima paklausti, bet iš tiesų pats projektas tikrai vertas dėmesio, nes ypač susijęs su kaimo vietovėmis, kur žmonės negauna spaudos. Savaime suprantama, ankstesnis paskirstymas, kur buvo perskirstoma per spaudos leidinius, kurie pasivadino regioniniais spaudos leidiniais, nors savo esme jie yra respublikiniai, nors pavadinimas kai kada būna regioninis, paprastai paimdavo visas lėšas. Tai iš tiesų manau, kad šiuo įstatymu bus padaryta tvarka, kur iš tiesų gaus ne tik respublikiniai, pasivadinę regioniniais leidiniais, bet ir vietiniai leidiniai. Savaime suprantama, tai labai svarbu, nes, galiu pasakyti, pagal skaitomumą tie leidiniai kaip tik yra labiausiai skaitomi. Siūlau pritarti įstatymo projektui ir komitete svarstyti, tobulinti, jeigu reikia. Siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame dėl pritarimo po pateikimo.
Už – 69, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Pritarta po pateikimo. Pagrindinis komitetas – Informacinės visuomenės plėtros komitetas. Papildomi komitetai: įrašytas Biudžeto ir finansų komitetas ir kažkodėl Valstybės valdymo ir savivaldybių reikalų komitetas. Tik aš nežinau, ar čia būtina jam svarstyti. (Balsai salėje) Nereikia. Galbūt… Buvo planuota svarstyti gruodžio 13 dieną. Turint omenyje, jog būtų gerai, kad šis įstatymo projektas būtų priimtas iki Naujųjų metų, ar galime nustatyti…. Prašau, V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Šiaip būtų pageidavimas, kad ir mūsų komitetas būtų papildomas.
PIRMININKAS. Gerai. Tai Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą keičiame Švietimo, mokslo ir kultūros komitetu. Tinka? Tvarka. Tada svarstymo datą, matyt, reikėtų paankstinti. Jeigu jūs neprieštarautumėte, gal būtų galima nustatyti lapkričio 17 dieną? (Balsai salėje) Tinka? Kartu su biudžetu. Lapkričio 17 d. Nustatėme datą.
Dabar, neturime… (Balsai salėje) Violeta sako, baigėme svarstyti rytinę darbotvarkę. Lieka popietinė darbotvarkė. Minėtas klausimas, kuris sukels tikrai daug aistrų, todėl, nekeldami papildomai jokių aistrų, nutartu laiku mes ir nagrinėsime Alkoholio kontrolės įstatymą. Kiti įstatymai labai, labai didžiuliai, ilgi ir didelės apimties, tai… Nebent mes galėtume dar iki pertraukos, jeigu I. Valinskienė būtų pasiruošusi, nagrinėti 2-2 klausimą, įstatymo projektą, kurio registracijos… Jis nekeliantis aistrų (aš dabar žiūriu) ar keliantis?
11.42 val.
Kviečiu I. Valinskienę į tribūną. Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 30 straipsnio papildymo įstatymo projektas. Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonė. Prašau.
I. VALINSKIENĖ (LiCSF). Manau, tikrai nekeliantis aistrų, čia tik techninės pataisos. Komitetas svarstė Socialinio draudimo pensijų įstatymo 30 ir 56 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū Ingai. Dėkui. Norinčių dalyvauti diskusijoje yra du Seimo nariai. B. Vėsaitė yra užsirašiusi. Nėra salėje. P. Gražulis. Irgi nematau salėje. Ką darysime? Nuomonė už, nuomonė prieš. Žiūrėkime. Minutėlę, pažiūrėkime. Nuomonė už – E. Žakaris. Prašau. Nenorite kalbėti, atsisakote žodžio. Balsuojame.
Už – 66, prieš nėra, susilaikė 3. Pritarta po svarstymo.
Kiti įstatymų projektai tikrai reikalauja ilgesnio svarstymo, todėl baigiame rytinį posėdį. (Balsai salėje) Kaip sakote? Dar važiuojame? Ne, aš bijau, ten jau eina keli įstatymų projektai – 2-3a, 2-3b, 2-3c, 2-3d, 2-3e… Tikrai yra pasiūlymų, mes labai sugaišime.
Skelbiu rytinį posėdį baigtą ir kviečiu susirinkti į salę 12.30 val. Baigiame. Pertrauka.
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcja; KPF – Krikščionių partijos frakcija; LiCSF – Liberalų ir centro sąjungos frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; MSG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.