LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
VII (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO plenarinio posėdžio NR. 364
STENOGRAMA
2011 m. spalio 13 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkė I. DEGUTIENĖ,
Seimo Pirmininko pavaduotojai A. ČAPLIKAS ir Č. V. STANKEVIČIUS
PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ). Gerbiamieji kolegos, pradedame 2011 m. spalio 13 d. plenarinį posėdį. Registruojamės.
Užsiregistravo 77 Seimo nariai.
10.01 val.
Pirmas klausimas – darbotvarkės tvirtinimas. Pirmiausia noriu jus informuoti, kad ką tik gavau raštą Seimo narių, kurie kreipėsi ir anksčiau buvo pasirašę, surinkti 36 parašai dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo laikinosios komisijos galimai neskaidriems Europos socialinio fondo agentūros veiksmams ištirti“; parašus atsiėmė devyni Seimo nariai. Taigi šį klausimą reikia išbraukti iš darbotvarkės, nes nėra tiek žmonių, kad galėtume įtraukti į darbotvarkę. Iš karto išbraukiame.
Kas dar dėl darbotvarkės? A. Endzinas.
A. ENDZINAS (LSF*). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Frakcija šįryt apsvarstė siūlomą darbotvarkę, ir išties norėjau pasiūlyti tai, apie ką jūs ką tik informavote. Tai 1-12 klausimo išbraukimą. Dėkui, jo nebereikia. Tačiau yra dar pora frakcijos pasiūlymų, t. y. dėl 1-3 klausimo, kurį siūlome išbraukti iš darbotvarkės. Ir, minutėlę, tuoj pasakysiu numerį. 2-11 klausimą, projektas Nr. XIP-1297, frakcija taip pat siūlo išbraukti iš darbotvarkės, jeigu Seimas tam pritartų. Dėkoju.
PIRMININKĖ. Pirmiausia siūlymas išbraukti iš darbotvarkės yra teorinis. Kuo remdamiesi jūs siūlote išbraukti 1-3 klausimą? Yra numatytas priėmimas, nėra jokių registruotų pataisų. Nelabai suprantu, kodėl jį reikia išbraukti iš darbotvarkės.
A. ENDZINAS (LSF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Aš pakomentuosiu frakcijos sprendimą. Tiesiog buvo frakcijos sprendimas siūlyti, kad klausimai dėl Seimo statuto būtų svarstomi visi kartu, kompleksiškai, o tų klausimų, kurie tarpusavyje susiję dėl Seimo statuto, yra kur kas daugiau. Dalies mes nesvarstome šiandien, jie yra išbraukiami, dėl dalies bus apsispręsta šiek tiek vėliau, todėl frakcija mano, kad visus klausimus reikėtų svarstyti vienu metu. Tiesiog toks frakcijos siūlymas. Nieko daugiau. Dėkui.
PIRMININKĖ. Tada noriu paklausti, kodėl jūs norite išbraukti 2-11 klausimą, nes tai irgi yra labai senas įstatymo projektas? Komitetas siūlo šį projektą atmesti. Jis yra užsilikęs ir mes norime, kad Seimas apsispręstų, nes pateikimas buvo 2010 m. balandžio 29 d.
A. ENDZINAS (LSF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Iš tikrųjų tai ne tik senas projektas, bet, frakcijos nuomone, ir labai svarbus. Todėl frakcija mano, kad šis klausimas, kaip labai svarbus klausimas dėl mokesčių administravimo, turėtų būti svarstomas pirmoje dienos pusėje, kai tikrai posėdyje dalyvauja reikšmingas Seimo narių skaičius. Dėkoju. Tikėtina, kad šiuo laiku tokio skaičiaus nebebus. Tiktai dėl tų motyvų. Ačiū.
PIRMININKĖ. Tai jūs tada taip ir siūlykite: ne iš darbotvarkės išbraukti, o nukelti į rytinį posėdį. Aš taip suprantu.
A. ENDZINAS (LSF). Gerbiamoji Pirmininke, aš negaliu pateikti savo nuomonės, nes šiuo atveju aš pateikiu frakcijos poziciją.
PIRMININKĖ. Supratau. Gerai. Gerbiamieji kolegos, tada iš eilės gal apsispręskime balsuodami dėl 1-3 klausimo išbraukimo iš darbotvarkės. Liberalų sąjūdis siūlo išbraukti Seimo statuto „Dėl Seimo statuto 8, 78, 228, 230 ir 321 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projekto priėmimą. Noriu pasakyti, kad tai buvo senas projektas, registruotas dar 2011 metų pavasario sesijoje, t. y. gegužės 25 d. Balsuojame. Kas už tai, kad išbrauktume 1-3 klausimą iš darbotvarkės, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 95: už – 44, prieš – 30, susilaikė 21. Nepritarta siūlymui. Taigi darbotvarkės 1-3 klausimas lieka.
Toliau buvo siūlymas išbraukti iš darbotvarkės 2-11 klausimą. Kas už tai, kad išbrauktume 2-11 klausimą iš darbotvarkės, kaip siūlo Liberalų sąjūdžio frakcija, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 92: už – 53, prieš – 20, susilaikė 19. Pritarta. Taigi išbraukiame iš darbotvarkės 2-11 klausimą.
Dabar J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Aš Socialdemokratų frakcijos vardu norėčiau paprašyti išbraukti 1-7 klausimą – Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimą dėl to, kad yra dar vienas Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo projektas, dėl kurio yra paprašyta išvados. Nuo to priklausys, kaip atrodys sistema ir ar jai reikia turėti atskirą finansavimo eilutę, ar ne, nes kitaip mums bus sunku apsispręsti. Todėl prašome šiandien išbraukti, o kai bus apsispręsta dėl struktūros, tada svarstyti šį klausimą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas už tai, kad išbrauktume iš darbotvarkės 1-7 klausimą (Socialdemokratų frakcijos siūlymas), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 97: už – 42, prieš – 30, susilaikė 25. Klausimas lieka darbotvarkėje.
A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Į savaitės posėdžių darbotvarkę buvo įtrauktas 2-2 klausimas – Seimo narių veiklos garantijų įstatymo projektas. Seniūnų sueiga išbraukė iš darbotvarkės. Aš noriu išgirsti argumentus, kuo man, kaip pranešėjui, papildyti, kokiais dokumentais, nes Statutas numato, kad jeigu pasirengta svarstyti, o manau, viskas padaryta, jis turi būti svarstomas. Noriu išgirsti argumentus, kodėl jis išbrauktas iš darbotvarkės.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų Seniūnų sueiga vienbalsiai pritarė šio klausimo išbraukimui iš darbotvarkės. Nuspręsta, kad grįšime prie šio klausimo pateikimo po to, kai bus pateiktas biudžetas, po lapkričio 2 d. Tokie buvo argumentai.
Ar yra dar kokių siūlymų? Galima bendru sutarimu pritarti šios dienos darbotvarkei? Pritarta.
Balsų skaičiavimo grupė 2011 m. spalio 13 – lapkričio 13 d. Dėmesio! P. Luomanas – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partijos frakcija, V. Matuzas – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partijos frakcija, A. Mazuronis – frakcija „Tvarka ir teisingumas“, A. Melianas – Liberalų ir centro sąjungos frakcija, G. Navaitis – Liberalų sąjūdžio frakcija, K. Ramelis – Mišri Seimo narių grupė, J. Sabatauskas – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija, Z. Užlytė – Krikščionių partijos frakcija, M. Zasčiurinskas – Darbo partijos frakcija.
10.11 val.
Seimo statuto „Dėl Seimo statuto 49, 61, 68, 1801, 1802, 1805, 1806, 1807, 18019, 18020 straipsnių, dvidešimt aštuntojo skirsnio pakeitimo ir papildymo ir Statuto papildymo 18041 straipsniu“ projektas Nr. XIP-2401(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-2 klausimas – Seimo statuto „Dėl Seimo statuto 49, 61, 68, 1801, 1802, 1805, 1806, 1807, 18019, 18020 straipsnių, dvidešimt aštuntojo skirsnio pakeitimo ir papildymo ir Statuto papildymo 18041 straipsniu“ projektas Nr. XIP-2401(1). Priėmimas. Gerbiamieji kolegos, dėmesio! Statuto nuostata: dėl kiekvieno straipsnio reikia 74 balsų už. Atsiprašau, 71 balso už. Tai iš tikrųjų taip, kaip ir priimant įstatymą. Kviečiu į tribūną S. Šedbarą. Pastraipsniui. Dėmesio!
1 straipsnis. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 1 straipsnį, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 106 Seimo nariai: už – 97, prieš nėra, susilaikė 9. 1 straipsnis priimtas.
2 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas 2 straipsnis?
Balsavo 98 Seimo nariai: už – 95, prieš nėra, susilaikė 3. 2 straipsnis priimtas.
3 straipsnis. Pataisų nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas 3 straipsnis?
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 95, prieš nėra, susilaikė 2. 3 straipsnis priimtas.
4 straipsnis. Kas už tai, kad būtų priimtas 4 straipsnis, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 102 Seimo nariai: už – 99, prieš nėra, susilaikė 3. 4 straipsnis priimtas.
5 straipsnis. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas 5 straipsnis, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 92, prieš nėra, susilaikė 3. 5 straipsnis priimtas.
6 straipsnis. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas 6 straipsnis, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 96 Seimo nariai: už – 94, prieš nėra, susilaikė 2. 6 straipsnis priimtas.
7 straipsnis. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas 7 straipsnis, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 93 Seimo nariai: už – 91, prieš nėra, susilaikė 2. 7 straipsnis priimtas.
8 straipsnis. Balsuojame.
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 92, prieš nėra, susilaikė 5. 8 straipsnis priimtas.
9 straipsnis. Balsuojame.
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 92, prieš nėra, susilaikė 5. 9 straipsnis priimtas.
10 straipsnis. Balsuojame.
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 93, prieš nėra, susilaikė 4. 10 straipsnis priimtas.
11 straipsnis. Balsuojame.
Balsavo 100 Seimo narių: už – 97, prieš nėra, susilaikė 3. 11 straipsnis priimtas.
Ir 12 straipsnis. Balsuojame.
Balsavo 95. Už – 1, prieš nėra, susilaikė 4. 12 straipsnis priimtas.
Dėl viso Seimo statuto keturi – už, keturi – prieš. P. Auštrevičius – už.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, stebėdamas balsavimą pastraipsniui turiu pasakyti, kad esu dėkingas už tokią solidžią jūsų paramą konkrečiai dėl šio Seimo statuto straipsnių pakeitimo. Kolegos, mes esame vieni pirmesnių tarp Europos Sąjungos valstybių, kurie subsidiarumo ir proporcingumo patikros procedūras įtvirtiname savo įstatymu. Tai pagirtinas tempas, ir aš turiu pasakyti, kad numatytos procedūros galbūt ir sunkokos yra, tai reiškia, kad Seimui reikės įsitraukti labai tiesiogiai, tačiau kartu mes patvirtiname, kad Lietuva yra parlamentinė respublika. Ir nori nenori, bet parlamentinės kontrolės reikalai turi būti atliekami iki galo, ir aš tikiuosi, kad šios procedūros mus įgalins atlikti šį darbą kokybiškai. Ačiū ir tikiuosi, kad paskutinis balsavimas taip pat bus labai solidus. Ačiū.
PIRMININKĖ. J. Veselka – prieš.
J. VESELKA (TTF). Gerbiamieji kolegos, prieš esu todėl, kad pirma: žiūriu – 1 straipsnyje įteisiname subsidiarumo ir proporcingumo principus. O kituose straipsniuose, kur Seimas gali pareikšti dėl atskirų teisės aktų rezoliucijas arba kreiptis į Teisingumo Teismą, mes jau suteikiame tik dėl subsidiarumo. O dėl proporcingumo nebesuteikiame. Kodėl?
Antras dalykas, kadangi lietuviai yra iš tų tautų, kurios tik išgirsta ES ir kurioms paralyžiuojamas mąstymas, automatiškai spaudžia mygtukus, velniam mums tas formalumas ir laikas. Vis tiek šimtu procentų paspausime. Na, ne 100, o 90 % visi paspausime mygtukus. Tai kam tas formalizmas, jeigu jau jūsų išugdytas refleksas: ES – tai būtinai taip.
PIRMININKĖ. Č. Juršėnas – už.
Č. JURŠĖNAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, mielieji kolegos, noriu iš karto pasakyti, kad tikrai Lietuva ne visada automatiškai yra už tai, kas yra siūloma Europos Sąjungos institucijų. Yra pakankamai atvejų, kurie rodo, kad mes turime savo poziciją ir galime ją ginti vieni arba su kitais.
Bet dabar dėl reikalo esmės, tai yra dėl šių Statuto pataisų. Jų esmė, nesigilinant į detales, ar vieno principo apibrėžimas, ar kito principo apibrėžimas, reikia pasakyti pagrindinį dalyką: sustiprinamas nacionalinio parlamento, arba Seimo, vaidmuo. Vadinasi, ir tiems mūsų Seimo nariams, kurie atstovauja tiems rinkėjams, kurie nelabai sutinka su tam tikrais europiniais siūlymais, atsiranda galimybė būtent šioje institucijoje – Tautos atstovybėje pareikšti savo nuomonę. O po to, žinoma, yra balsavimas, ir balsavimas sprendžia, kaip turi būti. Siūlau, kolegos, balsuoti už šitas Statuto pataisas, nes jomis iš tikro sustiprinamas Seimo vaidmuo.
PIRMININKĖ. E. Klumbys – prieš.
E. KLUMBYS (TTF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų šios pataisos realiai yra dar vienas žingsnis į mūsų teisių apribojimą ir supančiojimą. Turbūt Europoje yra nedaug valstybių, kurios gali pasielgti taip, kaip vakar pasielgė slovakai, kurie nepabūgo, būdami paskutiniai, pasakyti „ne“ tam beprotiškam keliui, kuriuo eina Europa.
Ir antra, atsižvelkime į tai, kad realiai jau egzistuoja kelių lygių Europos Sąjunga, dabar kol kas dar formaliai tai nepripažįstama, bet visos bėdos, kurios formuojasi pietinėje Europos dalyje, kur žmonės iš tikrųjų nelabai persistengia dirbti, visa tai persiduoda šiaurinei Europos daliai. Tai mes būkime atsargesni ir nelįskime į tą peklą, kurioje dabar yra Europos Sąjunga. Todėl aš iš esmės negaliu pritarti šioms pataisoms.
PIRMININKĖ. V. Gapšys – už.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Dalyvavau pačioje darbo grupėje rengiant tas pataisas ir tikrai džiaugiuosi, kad mes judame tokiu tempu, galime priimti pagal europinius dokumentus ir, svarbiausia, suderinę su Statutu įtraukti tas pataisas. Kas mane labiausiai džiugina iš tų pataisų, yra tai, kad mes atsižvelgiame ir į frakcijų interesus ir frakcijoms suteikiame galimybes dalyvauti dar solidžiau europiniuose reikaluose. Todėl aš joms pritariu ir siūlau jas palaikyti visoms frakcijoms. Ačiū.
PIRMININKĖ. V. P. Andriukaitis – už.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gerbiu savo oponentų J. Veselkos ir E. Klumbio nuomones. Pajuokausiu, J. Veselka sako, kad kai tik ES, tai nustojama mąstyti, tai šiuo atveju vėl galima pažiūrėti kitaip. O kai Europos Sąjunga tampa raudonu skuduru, vėl nustojama mąstyti ir vėl yra blogai. Ir tada bet kada sakoma prieš ir nebemąstoma. Vienu ar kitu atveju ta pati taisyklė gali būti pritaikyta labai universaliai. Bet jeigu kalbėtume iš reikalo esmės, J. Veselka pasakė, kodėl negalime svarstyti proporcingumo klausimų Europos Teisingumo Teisme. Todėl, kad proporcingumo klausimai buvo išbraukti iš Lisabonos sutarties, skirtingai nuo Europos Konvento parengtos Europos Sąjungos Konstitucijos, kur tai buvo numatyta. Todėl dabar Seimas savo iniciatyva gali svarstyti proporcingumo klausimus, nes tai nėra uždraudžiama, tačiau europinėse institucijose šis klausimas dar lauks savo ateities, jeigu nauja Europos Sąjungos sutartis tai numatys. Taigi dėl to, kad išsiplečia mūsų frakcijų pajėgumai, dėl to, kad Seimo vaidmuo dar labiau sustiprinamas, tai čia E. Klumbys yra teisus. Būtent Lietuvos Seimas dabar gali turėti dar didesnes galias nei kad Slovakijos seimas, kuris nutarė kol kas neprisijungti prie Europos Sąjungos siūlomo finansinio mechanizmo paketo ir neprisijungti prie euro zonos stabilizavimui reikalingų skiriamų pinigų, žinoma, gindamas tai, kad tuo atveju gali sumažėti parama tai pačiai Slovakijai. Taigi, kolegos, siūlau balsuoti už, nes šios pataisos atitinka reikalo esmę.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo statuto daugelio straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIP-2401(2), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio statuto priėmimas
Balsavo 102. Už – 92, prieš – 5, susilaikė 5. Projektas Nr. XIP-2401(2) priimtas.
Replika po balsavimo – P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, aš pasinaudosiu proga padėkoti darbo grupės nariams, kurie rengė pataisas. Tikrai veikla buvo labai darni. Taip pat ir mūsų pagalbininkams iš Europos reikalų biuro, kurie sudarė tas puikias darbo sąlygas. Dar kartą visiems nuoširdus ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. G. Songaila.
G. SONGAILA (MSG). Susilaikiau, nes šitos Statuto pataisos gali būti susijusios su Seimo narių teisių apribojimais, kurie gali prieštarauti Konstitucijai. Šiaip teisės aktus kiekvienas Seimo narys turi teisę teikti asmeniškai. Šiuo atveju, na, kaip buvo pasakyta, kad išplečiamos frakcijų teisės, tai čia galbūt greičiau apribojamos atskirų Seimo narių teisės, bet praktika parodys.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Toliau. (Balsai salėje) Č. Juršėnas. Prašom.
Č. JURŠĖNAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, mielieji kolegos, tikrai mes padarėme gerą darbą ir nuogąstavimai, kurie buvo išsakyti, turi būti išklausyti ir, nenagrinėjant konkrečių klausimų, į tai turi būti atsižvelgiama. Bet pagrindinis klausimas yra tas, kad iš tikro mes gauname platesnes kaip parlamentas teises sprendžiant europinius reikalus. Tai yra viena.
O antra, kalbant apie Slovakiją, noriu pasakyti, kad Slovakijoje subrandinta idėja vis dėlto priimti teigiamą sprendimą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Bet kol replikavote po balsavimo, žiūriu, salė gerokai ištuštėjo, o mes turime toliau priimti Seimo statuto kitus straipsnius. Gerbiamieji frakcijų seniūnai, gerbiamasis Razma, jūsų frakcija visiškai tuščia. Liberalų sąjūdis, Liberalų ir centro sąjunga – tuščia, Socialdemokratų frakcija irgi išsisklaidė. (Balsai salėje) Nelabai suprantu, kas čia vyksta, bet būtų gerai, kad susirinktumėte, nes nuostatos tos pačios – svarstant ir priimant toliau pastraipsniui Seimo statutą dėl kiekvieno straipsnio reikia 71 Seimo nario balso. Prašom. Dėl vedimo tvarkos – V. Mazuronis.
V. MAZURONIS (TTF).Gerbiamoji Pirmininke, kai vardinate, kurių frakcijų nėra, tai pasakykite, kurios ir yra. „Tvarka ir teisingumas“ sėdi visa.
PIRMININKĖ. Taip, „Tvarka ir teisingumas“ su V. Mazuroniu priešaky sėdi visa. Teisingai. (Triukšmas salėje) Taip, Č. Juršėnas.
Č. JURŠĖNAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, mielieji kolegos, kadangi salėje iš tikro yra per mažai Seimo narių, o dėl nagrinėjamo klausimo gali būti prieštaringų nuomonių, ar ne geriau būtų nerizikuoti ir atidėti šių pataisų priėmimą kitam laikui?
PIRMININKĖ. Gerbiamasis Česlovai Juršėnai, nedezorganizuokite darbo, tas klausimas jau buvo keliamas darbotvarkės pateikimo metu, mes balsavome ir apsisprendėme, kad turi likti darbotvarkėje. o dabar, jeigu jums taip neramu, aš siūlau užsiregistruoti, pažiūrim, kiek mes turim žmonių, ir dirbam toliau.
Turim 97 Seimo narius. Taigi galime dirbti.
10.34 val.
Seimo statuto „Dėl Seimo statuto 8, 78, 228, 230 ir 321 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projektas. Priėmimas.
1 straipsnis. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas 1 straipsnis, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 87 Seimo nariai: už – 77, prieš – 1, susilaikė 9. 1 straipsnis priimtas.
2 straipsnis. Balsuojame.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 80, prieš – 1, susilaikė 7. 2 straipsnis priimtas.
3 straipsnis. Balsuojame.
Balsavo 91 Seimo narys: už – 84, prieš nėra, susilaikė 7. 3 straipsnis priimtas.
4 straipsnis. Balsuojame.
Balsavo 92 Seimo nariai: už – 85, prieš nėra, susilaikė 7. 3 straipsnis priimtas.
4 straipsnis. P. Gražulis prieš. Prašom.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, jūs, man atrodo, neskaitėte ir nežinote, už ką jūs balsuojate. Kuriame policinę valstybę, pasirodo, kad tauta ir rinkėjas jau neatleis Seimo narių. Tai paprasčiausiai kam tada reikalingi rinkimai? Kuris Seimo narys nepatiks A. Salamakinui, atliks tyrimą ir pašalins iš Seimo. Pažiūrėkite, kas yra. Nejaugi mes šitaip galime priimti Statutą? Tai gal apskritai nereikia jokių rinkimų, tegul A. Salamakinas pasako, kas gali būti Seimo narys, su savo komisija, ir kas negali būti Seimo nariais. Jūs paskaitykite, už kokias Statuto pataisas visi šitaip vieningai balsuojate. Visi, kaip sako, kaip tas ėriukas, vedamas skersti, tyli. Ir jūs patys priimate absurdiškus įstatymus. Ar mes demokratinė, ar kažkokia policinė valstybė?
PIRMININKĖ. S. Šedbaras – už.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų nelabai suprantami argumentai. Čia juk labai paprastas dalykas. Jeigu Etikos ir procedūrų komisija, ne A. Salamakinas, o Etikos ir procedūrų komisija superkvalifikuota balsų dauguma nusprendžia, kad tiriant bet kokią aplinkybę yra pagrindo pereiti į kitą lygmenį, tai yra kad iš tiesų Seimo narys, na, Konstitucijos nepažeidė, priesaikos nesulaužė, bet vis dėlto neįvykdė tam tikrų priedermių, tai tokiu atveju tolesni veiksmai persikelia į Seimą. Tai štai visa esmė. Tai labai demokratiškai viskas čia padaryta, kad nereikėtų vien formaliai dėl vienos, dviejų ar trijų dienų kurti specialią komisiją. Tačiau, jeigu Seimas nusprendžia tokią komisiją sukurti, tai Statute tas ir numatyta. Čia yra absoliučiai taip, kaip Seimas apsispręs. Ir viskas. Kviečiu balsuoti už.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas 4 straipsnis, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 78, prieš – 1, susilaikė 18. 4 straipsnis priimtas.
Replika po balsavimo – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, štai jūs sakote, kad tai yra demokratiška ir panašiai. Pažiūrėkite į Etikos ir procedūrų komisijos darbą. Kokia būtų išvada, jeigu tokį patį nusižengimą būtų padaręs, pavyzdžiui, ne E. Vareikis, o koks nors Seimo narys P. Gražulis iš opozicijos? Seniai būtų išmestas iš Seimo. Arba M. Adomėnas. Seniai būtų išmestas iš Seimo. Štai jūsų demokratija – akivaizdžiai visur taikomi dvejopi standartai. Ar jūs to nematote, ar jūs to nežinote? Jūs, Seimo nariai, visi sau dedate apynasrius ir suteikiate galimybes už bent kokį paprasčiausią nusižengimą išmesti Seimo narius iš Seimo.
PIRMININKĖ. D. Kuodytė – replika po balsavimo.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, man labai gaila, kad šiandieną neklausėte mūsų pasiūlymo. Mes šiandien siūlėme šį klausimą išbraukti iš darbotvarkės ir pradėti tvarkingai spręsti pirmiausia naujos komisijos formavimo principus. Statuto pakeitimai šiuo klausimu šiandien yra įtraukti, tačiau tik pateikimas. Mes manome, kad suformavus naujais principais komisiją šie pakeitimai iš tiesų būtų logiški. Man regis, kuo greičiau turėtume siekti, kad būtų sudaryta ir nauja komisija.
PIRMININKĖ. Č. Juršėnas.
Č. JURŠĖNAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, mielieji kolegos, man atrodo, kad mano brangusis kolega iš tikro nevisiškai suprato tai, už ką mes balsavome. Čia tiesiog nustatoma aiški tvarka, kurios mes neturėjome ir už ką mus kritikavo Konstitucinis Teismas. Mes turėjome pasitaisyti. Tarp kitko, Statuto pataisose, kurias rengė darbo grupė ir kurios bus pateiktos dar vėliau, nes ten paskutinėje dalyje, tai irgi yra numatyta. Čia aš nematau problemos. Aš kviečiu kolegas balsuoti.
PIRMININKĖ. Gerai. 5 straipsnis. Yra tiktai norintys kalbėti už. J. Jagminas. Prašom.
J. JAGMINAS (MSG). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Apskritai šiam įstatymui reikėtų pritarti, tačiau aš turėčiau dar kitą abejonę ir pamąstymą. Šiandien kalbame apie gana didelių teisių suteikimą Etikos ir procedūrų komisijai, tačiau aš norėčiau atkreipti dėmesį, kas šiandien vadovauja Etikos ir procedūrų komisijai. Aš manau, kad…
PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, atsiprašau, aš jus turiu nutraukti. 5 straipsnyje visai ne apie tai kalbama.
J. JAGMINAS (MSG). Gerai. Aš dėl viso prašysiu kalbėti.
PIRMININKĖ. Gerai. 5 straipsnyje kalbama apie specialiąją tyrimo komisiją. Ar norite kas nors kalbėti? Nenorite? Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 5 straipsnį, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 92: už – 76, prieš – 1, susilaikė 15. 5 straipsnis priimtas.
Replika po balsavimo – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji Pirmininke, pasirodo, yra dar viena įstatymo nuostata. Ne tiktai teismo sprendimu gali būti pradėta apkalta, jeigu pakritikuosi, kaip N. Puteikis, bet jeigu pakritikuosi A. Salamakiną, Seimo nariui irgi prasidės apkalta. Remiantis jūsų pozicija. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Prašom. Replikos.
J. JAGMINAS (MSG). Dėkoju, Pirmininke. Kaip tik tame straipsnyje, dėl kurio nutraukėte mano kalbą, ir kalbama apie specialios komisijos sudarymą vienu ar kitu klausimu. Todėl aš atkreipiu gerbiamųjų Seimo narių dėmesį, kad Etikos ir procedūrų komisijai turi vadovauti kvalifikuotas teisininkas, o ne žmogus, kuris neturi net aukštojo išsilavinimo ir visus moko, kaip gyventi. Pats ne vieną kartą yra pažeidęs tą pačią etiką. Aš manau, dar kitą savaitę, ko gero, tam tikros institucijos ateis čia paprašyti kai kurių sutikimo. (Balsai salėje)
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ar galiu?
PIRMININKĖ. A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Labai trumpai. Prieš mane kalbėjęs (pavardės neminėsiu), aš suprantu, kad jis labai pyksta, bet jeigu vasaros atostogos baigiasi rugsėjo 9 d. ir ponas J. Jagminas po mėnesio vėl važiuoja pailsėti į Turkiją ir dėl to pyksta ant Etikos ir procedūrų komisijos, tai gal, pone Jagminai, savo problemas išsispręsk pats ir nedaryk gėdos Seimui. (Balsai salėje)
J. JAGMINAS (MSG). Mano pavardė paminėta, tai aš jau turiu dabar atsakyti.
PIRMININKĖ. Prašom.
J. JAGMINAS (MSG). Garbus Salamakinai, aš važiavau į Turkiją pažiūrėti, kiek padangos kainuoja. (Juokas salėje)
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, aš paprašysiu vis dėlto elgtis rimčiau Seimo posėdžių salėje ir asmenines nuoskaudas palikti už durų.
Dėl viso Seimo statuto už – S. Šedbaras.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kviečiu balsuoti už. Maža ką galėčiau pridurti prie kolegos Č. Juršėno pasakytų argumentų. Tai yra spraga mūsų Statute, kuris iki šiol nenumatė to, ką pamatė Konstitucinis Teismas ir įpareigojo mus padaryti, t. y. kad nėra procedūrų, kaip elgtis tais atvejais, kai mūsų kolegos, jeigu jų nusižengimai ir nesiekia priesaikos sulaužymo, Konstitucijos nesilaikymo, tačiau nesilaiko tam tikrų įpareigojimų, priskirtų Seimo nariui. Taigi čia reglamentuotos visos procedūros, kaip tokiu atveju elgtis, kokia parlamentine dauguma tą klausimą išspręsti, o jeigu atliekant tam tikrą tyrimą kyla įtarimų, kad iš tiesų priesaika sulaužyta, kaip toliau elgtis. Visa tai tikrai turėjo būti seniai reglamentuota. Tai iškilo šioje kadencijoje. Mes visi kartu išanalizavome visus pasiūlymus, ilgą laiką labai atidžiai svarstėme. Manyčiau, kad štai ši spraga dabar užpildyta, ir nesiūlyčiau pereiti į asmeniškumus. Komisija yra statutinė komisija, ji funkcionuoja. Kas jai vadovaus, jau kitas reikalas, tačiau jos funkcijos yra tokios, kokios Statute bus numatytos, ir mūsų kolegos komisijos nariai tą darbą atliks. Kviečiu pritarti.
PIRMININKĖ. Ž. Šilgalis – prieš.
Ž. ŠILGALIS (MSG). Gerbiamieji kolegos, aš nešauksiu taip garsiai, kaip P. Gražulis, nes kai jis šaukia, nelabai girdėti argumentai. Žiūrėkite, iš tikrųjų, kokia dabar yra komisija? Ji vadinasi Seimo Etikos ir procedūrų komisija, bet ar kas nors prisimenate, kada ji paskutinį kartą nagrinėjo procedūras? Vis elgesys, elgesys, elgesys! Aš noriu pasakyti, kad suaugusių žmonių perauklėti neįmanoma. Jie patys gali keistis, jeigu to nori, ir tiek daug laiko skirti tiems dalykams tikrai nėra jokios prasmės.
Dažnai mes matome tiesiogines transliacijas iš šou projekto kodiniu pavadinimu „Seimo Etikos ir procedūrų komisija“ ir jai vadovauja vienas dėmesiu besimėgaujantis veikėjas. Ar tai yra normalu? Juk kai mes… Atsiprašau. Ar galiu baigti? Kai mes pradėsime svarstyti tokius rimtus klausimus, susijusius su apkalta, iš tikrųjų, kolegos, juk komisiją sudaro, jeigu ji bus nuolatinė, kažkuris kažkurios frakcijos narys. Čia išvengti šališkumo, dviprasmybių yra labai sudėtinga. Mano supratimu, kai yra rimtas pagrindas, viskas normaliai – pagal procedūras. Mes sudarome komisiją, tada pasižiūrime, kad nebūtų jokių prieštaravimų arba galimų interesų konfliktų, paskiriame vadovus, kurie objektyviai gali išanalizuoti situaciją.
Mes Seime turėjome apkaltų. Ar jos neįvyko? Vyko pagal procedūras. Kodėl jūs dabar sakote, kad procedūrų nėra, neužtenka ar panašiai? Tuo labiau kad tas išplėtimas irgi kalba apie gana siaurą terpę, nes, kiek aš supratau ir įsigilinau, kalbama apie tai, kad būtų svarstoma, ar Seimo narys nedirba kitų papildomų darbų. O jūs žinote, kad, pavyzdžiui, Konstitucija pažeista ir tada, kada balsuojama už kitą, kada piktybiškai nelankomi posėdžiai? Kas tada tuos dalykus svarstys? Šiuo atveju ponia D. Kuodytė yra teisi. Mes, mano supratimu, ne nuo to galo pradėjome. Jeigu mes iš tikrųjų keistume tos komisijos pavadinimą ir ją vadintume Seimo apkaltos ir galbūt procedūrų komisija, aš sutikčiau, bet vertinti nuolat komisijai tik elgesį, daryti šou iš tikrųjų neskanu, nerimta…
PIRMININKĖ. Laikas!
Ž. ŠILGALIS (MSG). …nesolidu ir t. t. Todėl aš tikrai siūlyčiau bent jau tokiam projektui nepritarti.
PIRMININKĖ. S. Pečeliūnas – už.
S. PEČELIŪNAS (TS-LKDF). Mielieji kolegos, čia keli dalykai susikerta į vieną tašką, ką ir sakė komiteto pirmininkas. Mes turime įvykdyti Konstitucinio Teismo nutarimą ir procedūra turi atsirasti. Tai ir darome. Bet ir man kai kas nepatinka. Mes sutvarkome procedūrą, bet vis dėlto nepakeičiame Etikos ir procedūrų komisijos sudarymo principų. Ji šiandien pagal tuos principus iš esmės yra politinis įrankis.
Toliau. Tas politinis įrankis (šiurkščiai formuluoju) padaro atitinkamą sprendimą, tada jau gal sudarome kitą komisiją, kuri čia ką nors spręs. Bet imuniteto panaikinimui pagal mūsų Statutą užtenka 71 balso, tai yra normalu. Mandato netekimui, tai yra apkaltos procedūra, yra 85 balsai, daug aukštesnė norma. Dabar mes nustatėme procedūrą, kuri pagal pasekmes yra mandato netekimas, bet pagal balsavimo normą yra imuniteto panaikinimas. Tai tokie dalykai man iš principo nepatinka.
Jeigu rezultatas yra toks pats, normos turi būti tokios pačios. Procedūros gali būti skirtingos, ar per Konstitucinį Teismą, ar per specialiąsias komisijas, čia jau yra procedūriniai dalykai. Bet esminis dalykas yra balsų norma netenkant mandato ir ten, ir ten, ir apkaltos atveju, ir šiuo atveju sprendžia Seimas, bet sprendžia nevienodai. Ir jeigu prieš tai dar yra Etikos ir procedūrų komisija kaip politinis įrankis…
PIRMININKĖ. Laikas!
S. PEČELIŪNAS (TS-LKDF). …tada galime prisižaisti. Ačiū.
PIRMININKĖ. L. Dinius – prieš.
L. DINIUS (LSF). Dėkoju. Iš tikrųjų aš, matyt, pritarčiau daugeliui gerbiamojo Sauliaus išsakytų pastabų, tačiau norėčiau grįžti prie minties, kurią mūsų frakcija siūlė, D. Kuodytė ją išsakė.
Aš manau, jog daugelio argumentų ir ypač nuomonių prieš nebūtų, jeigu, ką mes dabar girdime ir salėje, nebūtų tokių, pasakyčiau, asmeniškumų. Iš tikrųjų komiteto pirmininkas yra teisus sakydamas, kad procedūrinius klausimus reikia sutvarkyti. Tačiau kai tuos klausimus tvarko ir sprendžia asmuo, leisiu sau pasakyti, kuris yra labai toli nuo etikos, labai toli, ir daugelis Seimo narių tai žino, ir buvo pasakytos tokios frazės kaip politinis įrankis, tai to išvengti būtina. Kažkaip turi būti priimtas toks ne segmentuotas sprendimas, tačiau apibendrinantis, kad būtų aiškus visiems siekiant išvengti to, ko dauguma ir bijo, t. y. naudojimo kaip politinio įrankio.
Todėl aš susilaikysiu balsuodamas dėl šio klausimo.
PIRMININKĖ. Už – Č. Juršėnas.
Č. JURŠĖNAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, mielieji kolegos, aš kviečiu balsuoti už pirmiausia dėl to, kad šios pataisos buvo nagrinėtos daugelį kartų ir įvairiose grupėse. Primenu, kad iniciatoriai yra kai kurie Seimo nariai, tarp jų ir gerbiamoji Seimo Pirmininkė. Po to, žinoma, nagrinėjo komitetas. Ir mūsų Statuto taisymo darbo grupė irgi šį klausimą nagrinėjo, tik tiesiog Seime tai atsiras šiek tiek vėliau, šiandien po pietų. Taigi gana plačiai ir giliai tie klausimai buvo nagrinėti ir rasti sprendimai.
Toliau. Antras dalykas, komisija – politinis įrankis. Bičiuliai, kiekvienas Seimo darinys yra politinis įrankis, tai ar jį taip sudarinėsi, ar kitaip sudarinėsi, vis tiek bus politika ir niekur nuo jos nepabėgsi. Čia tiktai galbūt personalijų klausimas, bet man atrodo, kad dabartinė situacija yra mus tenkinanti.
Aš siūlau – vis dėlto balsuokime ir priimkime, nes mes patobulinsime Statutą, ištaisysime arba užtaisysime spragą, kuri buvo atsiradusi, ir tai bus teisingas sprendimas.
Plius paskutinė pastaba. Kai kurie mūsų darbo grupės nariai manė, kad iš viso nereikia kvalifikuotos daugumos sprendžiant šį klausimą. Jeigu žmogus neatsisakė kito darbo, automatiškai tai irgi turi spręsti Vyriausioji rinkimų komisija arba Seimas paprasta balsų dauguma. Tai štai siūlymas – kvalifikuota balsų dauguma, labai aukšta ir žema, davė tokį rezultatą, pasirinkome vidurio variantą, tai yra gana aukšta balsų dauguma. Ir čia yra ne apkalta, prašome nepainioti.
Todėl aš siūlau balsuoti už.
PIRMININKĖ. E. Jurkevičius – prieš.
E. JURKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai ne prieš, tačiau noriu pasakyti, kad susilaikysiu. Argumentai kodėl? Dažnai Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas nepasitaręs su komisija viešojoje erdvėje pradeda kalbėti dar nepriėmus sprendimo, kaip komisijos narys primeta išankstinę savo nuomonę. Šioje vietoje vėlgi įžvelgčiau, kad ateityje taip bus elgiamasi, bet turės daug daugiau svertų. Na, jeigu komisija būtų renkama ir tvirtinama Seimo, o ne pagal politines kvotas, tai aš sutikčiau, kad to reikia. Šiuo atveju susilaikysiu, ir žiūrėkite patys, pagal sąžinę balsuokite.
PIRMININKĖ. L. Sabutis – už.
L. SABUTIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, bet kokiai normai, kuri padeda bendrą reikalą spręsti, visada pritariu ir pritarsiu. Jeigu mes norime daugiau teisingumo, tai visada vertinant bet kokį įvykį reikia labai preciziškai žinoti, kokiomis taisyklėmis vadovaujamės tai vertindami, tai yra procedūros normas. Ši pataisa, arba šios pataisos, kaip tik ir nustato, kad būtų daugiau teisingumo.
Atvirai pasakius, Seimas, kaip institucija, priima sprendimą ir priima tam tikra prasme dėl savo narių. Kokią mes turime komisiją, tai yra mūsų pačių valia, o pačios procedūros taisyklės yra numatytos dabartinėje Statuto redakcijoje. Ši redakcija yra nepriekaištinga, manau, viskas yra atitinkamai pasverta.
Aš kviečiu visus pritarti šioms normoms, nes šios normos padės geriau tvarkytis ir pačiai Etikos ir procedūrų komisijai, ir Seimo nariui bus aišku, ko iš jo reikalaujama.
PIRMININKĖ. P. Gražulis – prieš.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, kai mes atsisėdame į šias kėdes, pamirštame, kas yra mūsų tikrieji darbdaviai, dar kol kas yra tikrieji mūsų darbdaviai, noriu pasakyti, dar kol kas. Jeigu mes taip greitai keisime Statutą, tai ne rinkėjas bus darbdavys. Kas priima į darbą, tas turi ir atleisti. Tai kodėl, gerbiamasis Juršėnai, kai ne kartą apie tai kalbėta, kad reikėtų įtvirtinti Seimo nario atšaukimo procedūrą, kad rinkėjai galėtų atšaukti, galėtų inicijuoti surinkę kažkiek parašų Seimo nario atšaukimą, nes jūs, kurie esate kiekvienas tarpusavyje konkurentai ir oponentai, sprendžiate apie kitą Seimo narį. Ar tai etiška, pone Česlovai Juršėnai? Ar tai demokratiška, pone Česlovai Juršėnai? Ką jūs kalbate apie tokius dalykus? Kiek kartų buvo kalbėta?
Yra Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, tegu jinai etinius, moralinius Seimo nario klausimus ir nagrinėja. Mes mūsų komisijai paveskime tik procedūrinius klausimus nagrinėti. Kodėl mano oponentas ir mano konkurentas turi mane vertinti? Aš manau, kad tikrai yra nepriklausoma Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, gali Prezidentą, Vyriausybės narius, ministrus vertinti, o Seimo narį turi vertinti kitas Seimo narys. Kur čia demokratija? Kur čia objektyvumas? Kur mes nuėjome su šiuo savo Statutu? (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerbiamasis Petrai Gražuli, aš jums siūlyčiau pasiskaityti Konstituciją, nes jūs kalbate apie Vyriausiąją tarnybinės etikos komisiją, o jinai negali spręsti Seimo narių… (Balsai salėje) Na, tai pakeiskite, inicijuokite Konstitucijos pakeitimą, nes jūs dabar kalbate netiesą. Ministrai, taip, Vyriausioji tarnybinės etikos komisija gali spręsti dėl jų elgesio, o dėl Seimo narių mes turime turėti savo instituciją, mes ją ir kuriame.
Gerai. Keturi pasisakė. Dabar balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo statuto „Dėl Seimo statuto 8, 78, 228, 230 ir 321 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projektas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio statuto priėmimas
Balsavo 96: už – 72, prieš – 2, susilaikė 22. Seimo statutas „Dėl Seimo statuto 8, 78, 228, 230 ir 321 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ priimtas.
Replika po balsavimo – A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis Petrai Gražuli, aš suprantu, kad šiandien prasidėjo pilnatis ir dar 13 diena, bet vis dėlto, kolegos, na, negalima tokiu tonu kalbėti. Vieną dieną jūs kalbate tokiu pakeltu tonu apie šitą pusę, šiandien – apie Č. Juršėną, tikrai, kolegos, suvokim, kad parlamentas – ne vieta rodyti savo isterijas. Atsiprašau visų vardu ir Petro prašau kaip nors ištverti tą pilnaties pradžią.
PIRMININKĖ. L. Dinius.
L. DINIUS (LSF). Dėkui. Suprantu, jog daktarai visada turi padaryti tam tikras išvadas ir diagnozes nustatyti, matyt, tai yra asmeniniai dalykai. Aš norėčiau pasakyti tik tiek, kad nežinau, ar gerbiamasis Č. Juršėnas sąmoningai, ar nelabai sąmoningai, tačiau pasakė tikrą tiesą, kad situacija, kokia yra dabar, jį ir galbūt dar kai kuriuos tenkina. Čia yra pasakyta tvirtai, aiškiai ir visiškai suprantamai. Tuo tarpu leisiu sau pasakyti, kad mano, kaip naujoko ir nepatyrusio, bent jau lyginant su gerbiamuoju Č. Juršėnu tai tikrai, patirtis per tuos keletą metų sako, kad niekas šito Seimo, liaudiškai pasakysiu, taip nesudirbinėjo, nežemino, tiek kartų nepažeidinėjo etikos, galų gale netgi ir ta pati komisija yra nustačiusi, kad pirmininkas elgiasi neetiškai, kiek gerbiamasis tos komisijos pirmininkas. Jeigu nebūtų šitų problemų, tai mes čia nelaužytume iečių ir procedūrinius klausimus tvarkingai išspręstume, kaip ir priklauso. Labai ačiū jums.
PIRMININKĖ. Ž. Šilgalis.
Ž. ŠILGALIS (MSG). Ponas A. Matulas teisus, iš tikrųjų mums visiems reikia kalbėti korektiškai arba bent stengtis tą daryti. Deja, būkime savikritiški ir pripažinkime, kad visiems mums pasitaiko kartais. Bet, kolegos, gal jūs neatidžiai klausėtės. Manau ir tikiuosi, jeigu dabar priimtos to Statuto pataisos, kad mes dar grįšim ir tobulinsim, nes iš esmės yra pakeista tiktai viena nuostata – Etikos ir procedūrų komisija galės nagrinėti tik tuos atvejus, kurie susiję su darbo santykiais, ar Seimo narys atsisakė darbo, ar neatsisakė. Kaip minėjau, „apkaltos“ sąvoka yra kur kas platesnė. O kas nagrinės kitus atvejus? Kas nagrinės, pavyzdžiui, neduok Dieve, jeigu A. Kubilius balsuos už poną J. Razmą? Kas tada?
PIRMININKĖ. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis Matulai, man atrodo, aš nepasakiau nė vieno necenzūrinio žodžio, ar ne taip? O jeigu jūs dabar turite teisę, šitokias teises suteikiate Etikos ir procedūrų komisijai, kreipkitės, tegul atima mano mandatą už mano čia išsakytas emocijas.
PIRMININKĖ. Č. Juršėnas.
Č. JURŠĖNAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, mielieji kolegos, kiek man teko studijuoti, mėnulio fazės žmogaus veiklai įtakos neturi. Gal aš ne tą straipsnį skaičiau, ne tą mokslą, bet man atrodo, kad pilnatis neturi tos įtakos, apie kurią čia vienas Seimo narys kalbėjo. Taigi nepainiokim šitų dalykų. Ir be pilnaties kai kurie kalba tą patį. Turim pakankamai pavyzdžių.
O dabar dėl reikalo esmės. Tikrai nepainiokim principinių klausimų, kuriuos mes šiandien pagaliau išsprendėm, nors vieno balso persvara vis dėlto priėmėm svarbų teisės aktą, bet priėmėm. Personaliniai klausimai yra atskiri klausimai, jeigu Seimas, kaip visuma, kaip Tautos atstovybė, norės spręsti kitaip, Seimas turi laisvą valią šitai daryti. Tai neužmirškime to.
Dar vienas klausimas, čia Pirmininkė paminėjo vieną Konstitucijos straipsnį, aš noriu paminėti kitą. Seimo nario atšaukimo teisės įstatymo negali būti, kol nebus pakeista Konstitucija, nes mūsų Konstitucijoje, kaip absoliučios daugumos pasaulio valstybių, įtvirtintas laisvasis mandatas. Jeigu mes jo atsisakome, tada gali būti ir atšaukimo klausimas.
PIRMININKĖ. V. P. Andriukaitis.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, tik keletas pastabų. Kolega Č. Juršėnas ne visai teisus, rimtoje medicinos literatūroje nagrinėjamas lunatizmo fenomenas, bet, žinoma, tai dažniausiai būna nakties metu, kai pilnatis tikrai paveikia žmones. Bet kaip po tokios nemiegotos nakties žmonės elgiasi, čia yra kas kita. Dėl rimtos literatūros, tai ji rimtai nagrinėja tą problemą.
Dabar dėl deputato atšaukimo mechanizmo. Išties norėčiau tik patvirtinti dar kartą, kolegos, kad iki 1992 metų pagal Laikinąjį pagrindinį įstatymą buvo bandyta deputatus atšaukti ir rinkti parašus. Mano Žalgirio rinkimų apygardoje tą darė kolegos iš radikaliosios dešinės, surinkę kelis tūkstančius parašų. Tai po to man labai efektyviai padėjo laimėti 1992 metų rinkimus toje pačioje vienmandatėje apygardoje. Tai šiuo atveju gali P. Gražulis pasidomėti tais mechanizmais, kokie anksčiau buvo, ir kodėl tie mechanizmai neduoda jokios naudos, nors daliai visuomenės jie yra lyg ir populiarūs, prisimenant tarybinių laikų normą, kur imperatyvinis mandatas ir deputato atšaukimas taip pat buvo numatytas. Bet P. Gražulis lyg ir kariavo prieš tarybinę santvarką kaip disidentas, tai dabar niekaip nesuprantu, kodėl jis myli kai kurias tarybines normas, kurios niekada efektyvios nebuvo.
Dabar kalbant dėl mūsų priimtų pataisų. Išties taip, jos neišpasakytai reikalingos, jeigu mes dabar turėtume apsispręsti dėl Seimo narių, kurių pasakymai dėl Konstitucinio Teismo ar kitokie pasakymai tikrai prasilenkia ne tik su etika, bet ir su jų duota priesaika laikytis Konstitucijos. Taigi sveikinu dėl pataisų, jos padės mums geriau dirbti.
PIRMININKĖ. V. Mazuronis.
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Mielieji kolegos, aš tikrai sutinku su tuo, ką Pirmininkė kalbėjo, kad mums čia kalbant reikia ir emocijas stengtis šiek tiek valdyti. Bet aš manau, kad mes neturėtume vieni ant kitų kalbėti, šmeižti ir panašius dalykus daryti. Todėl aš kreipiuosi į poną A. Matulą. Gerbiamasis Antanai, jūs pareikite namo, paklausykite, ką jūs pasakėte per mikrofoną, ir pradėkite nuo savęs. Nedarykite, Antanai, tokių dalykų, nes tai visam Seimui autoriteto neprideda.
PIRMININKĖ. M. Varaška.
M. VARAŠKA (TS-LKDF). Kolegos, sprendimas priimtas. Pagailėkite medžių stenogramų popieriui.
PIRMININKĖ. E. Klumbys.
E. KLUMBYS (TTF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų dabar Seimas priėmė gana rimtą sprendimą, sustiprinęs Etikos ir procedūrų komisijos galias ir teises. Dar kartą iškyla labai rimtas klausimas, tai yra komisijos pirmininko klausimas. Aš noriu priminti, kad šeši komisijos nariai nedalyvauja komisijos posėdžiuose dėl to, kad tai komisijai vadovauja A. Salamakinas. Jie pareiškė, kad nebus tol, kol jisai vadovaus. Dabar pagal šitas priimtas Statuto pataisas atsiras momentų, kai bus reikalinga kvalifikuota komisijos narių dauguma. Vadinasi, jau šiandien komisija nieko negalėtų padaryti su savo darbu. Aš dar kartą kreipiuosi į jus, Seimo Pirmininke, jums jau seniausiai yra įteiktas mūsų raštas, kad pagaliau išspręskim normaliai šitą klausimą. Šiandien salėje girdėjome daug įvairių ir vienos, ir kitos pusės Seimo narių nepasitenkinimų dėl komisijos pirmininko darbo. Padėkime tašką, kad komisija galėtų normaliai dirbti.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, aš privalau atsakyti į jūsų pateiktą klausimą. Iš tikrųjų aš, kaip jūs žinote, neturiu jokios juridinės teisės nei atleisti A. Salamakino, nei jį palikti. Tai yra jūsų, pačios komisijos, veikla. Kitas dalykas, jūs net nesididžiuokite tuo, kad jūs nelankome komisijos posėdžių, jūs praleidžiate pagal Statutą komisijos posėdį, nesvarbu, ar tai būtų komiteto posėdis. Jūsų frakcija, jeigu gerbiamasis E. Klumbys nenori būti tos komisijos nariu, turi pakeisti jį kitu žmogumi. Tai čia yra statutinės normos ir aš jomis vadovaujuosi. Tačiau šiandien Seniūnų sueigoje iškilo kitas klausimas: ar socialdemokratams pagal kvotą priklauso komisija? Iš tikrųjų artimiausiu metu aš dar kartą susitiksiu su visų frakcijų atstovais, o tas artimiausias metas bus rytoj, ir mes peržiūrėsime kvotas. Jeigu iš tikrųjų ne socialdemokratams priklauso komisijos kvota, o, kiek mes šiandien buvome informuoti, Mišriai Seimo narių grupei, tai, natūralu, Mišri Seimo narių grupė turės siūlyti savo kandidatą. (Balsai salėje: „Pagaliau!“, „Ačiū Dievui!“) Jūs puikiai žinote, kad viskas priklauso nuo to. Pagal frakcijų dydį yra nustatytos kvotos, kas ir kiek turi kvotų komisijose, komitetuose. Aš savavališkai neskirstau nei komisijų vadovų, nei komitetų pirmininkų. Gal man kas ir nepatinka, bet, kaip jūs žinot, aš neturiu jokios juridinės teisės ką nors kaitalioti. O dabar G. Songaila.
G. SONGAILA (MSG). Kadangi čia buvo paminėta radikalioji Seimo grupė, kaip čia buvo pasakyta, ir kalbėta apie Seimo narių atšaukimą, parašų rinkimą, kuris vyko Žalgirio apygardoje, ir buvo pasakyta, kad buvo surinkta keli tūkstančiai parašų, kad stenogramoje neišliktų netikslus skaičius, noriu pasakyti, kad buvo surinkta daugiau kaip pusė visų rinkėjų parašų. Tai iš tikrųjų iš karto neturėjo poveikio, nes tas Seimo narys, aš džiaugiuosi, kad jis nepyksta, jis vis dėlto buvo išrinktas, bet vis dėlto ilgalaikį poveikį turėjo, nes jis ten nėra išrinktas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Paskutinis J. Jagminas.
J. JAGMINAS (MSG). Dėkoju. Gerbiamoji Pirmininke, čia kaip tik nuskambėjo labai ryškiai laisvo Seimo nario mandato svarba. Aš noriu pasakyti, labai gerbdamas Č. Juršėną, noriu pasakyti, kam jau kam, bet socialdemokratams apie laisvo Seimo nario mandatą būtų vertinga patylėti. Karčia savo patirtimi tai sakau.
PIRMININKĖ. Iš tikrųjų, man atrodo, replikos visos baigtos. Aš tiesiog dėl protokolo noriu pasakyti, prašau protokoliškai fiksuoti, kad projektai Nr. XIP-2401(2) ir Nr. XIP-2765(2) būtų sujungti.
11.12 val.
O dabar Civilinio kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo bei kodekso papildymo priedu įstatymo projektas. Priėmimas. Projekto registracijos Nr. XIP-3184(2). Eurointegracinis. Gerbiamasis Šedbarai, kviečiu jus į tribūną. Projektas turbūt labai senas, nes kažkodėl pranešėju užrašytas R. Šukys. Taigi pastraipsniui.
1 straipsnis. Galime priimti? Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas.
3 straipsnis. Yra Seimo narės A. Zuokienės dėl 3 straipsnio 3 dalies 4 pastraipos. Gerbiamosios A. Zuokienės nematau. Pirmininke, gal jūs pakomentuokite.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Iš tiesų čia esmė pasiūlymo yra ta, kad yra tam tikras modelis, kai asmuo, jeigu jis sudaro sutartį telefonu, kad galėtų paskui jos atsisakyti, tos sutarties. Šiuo atveju čia yra išimtis iš taisyklių. Iki šiol galiojo ribojimas, labai platus, atsisakyti sutarties telefonu. Dabar A. Zuokienės siūlymas yra, kaip ir direktyvoje, kad tas atsisakymas būtų įmanomais visais atvejais, išskyrus tuos atvejus, kai viešaisiais mokamais telefonais su telefoninio ryšio paslaugų teikėjais, būtent dėl tokių viešųjų mokamų telefonų naudojimo, tik tada nebūtų galima atsisakyti, tik tokiu atveju. A. Zuokienė daugiau gina vartotojų interesus, mes tam pritariame. Čia yra tik mūsų redakcinis pakeitimas, todėl iš dalies pritarta, bet iš principo mes sutinkame.
PIRMININKĖ. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Galime bendru sutarimu su A. Zuokienės pataisa 3 straipsnį priimti? Priimtas.
4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. 6 straipsnis. Priimtas. 7 straipsnis. Priimtas. 8 straipsnis. Priimtas. 9 straipsnis. Priimtas.
Dėl viso įstatymo 4 – už, 4 – prieš. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Civilinio kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo bei kodekso papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIP-3184(2), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 87 Seimo nariai: už – 86, prieš nėra, susilaikė 1. Civilinio kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo bei kodekso papildymo priedu įstatymas priimtas.
11.15 val.
Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 2, 5, 16, 36, 37 straipsnių ir devintojo skirsnio pakeitimo bei įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas. Priėmimas. Pastraipsniui.
1 straipsnis. Galime priimti? Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. 6 straipsnis. Priimtas. 7 straipsnis. Priimtas. 8 straipsnis. Priimtas. 9 straipsnis. Priimtas. Su visom Teisės departamento pastabom.
Dėl viso įstatymo 4 – už, 4 – prieš. Nėra norinčių kalbėti. Prašau balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 2, 5, 16, 36, 37 straipsnių ir devintojo skirsnio pakeitimo bei įstatymo priedo papildymo įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 79 Seimo nariai: už – 78, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas Nr. XIP-3185(2) priimtas.
11.17 val.
Valstybės vėliavos ir kitų vėliavų įstatymo 2, 5 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas. Priėmimas. Kviečiu į tribūną V. Kurpuvesą, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininką. Įstatymo du straipsniai.
1 straipsnis. Pataisų nėra. Priimtas.
2 straipsnis. Noriu atsiklausti komiteto pirmininko, nes yra Teisės departamento siūlymas, kuriam komitetas nepritarė, tai gal jūs pakomentuokite.
V. KURPUVESAS (KPF). Jis buvo pateiktas, Teisės departamento pasiūlymas buvo toks – suderinti šį įstatymo projektą su kitu įstatymo projektu, tačiau noriu pažymėti, kad tas įstatymo projektas rugsėjo 21 d. Seimo buvo atmestas ir kad nėra su kuo derinti, todėl mes ir nepritarėme tokiam siūlymui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei? Galime 2 straipsnį priimti? Priimtas.
Dėl viso įstatymo 4 – už, 4 – prieš. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Valstybės vėliavos ir kitų vėliavų įstatymo 2, 5 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 77 Seimo nariai: už – 74, prieš nėra, susilaikė 3. Valstybės vėliavos ir kitų vėliavų įstatymo 2, 5 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymas priimtas.
11.19 val.
Dar vienas Valstybės vėliavos ir kitų vėliavų įstatymo 2, 3, 16, 17, 18 straipsnių, šeštojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir 14, 15 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas. Priėmimas. Pastraipsniui.
1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. 6 straipsnis. Priimtas. 7 straipsnis. Priimtas. 8 straipsnis. Priimtas.
Dėl viso įstatymo 4 – už, 4 – prieš. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas įstatymas Nr. XIP-757(2), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 76 Seimo nariai: už – 73, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas Nr. XIP-757(2) priimtas.
11.20 val.
Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 8, 11, 14 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3443(2). Svarstymas. Į tribūną kviečiu Sveikatos reikalų komiteto pirmininką A. Matulą.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas kaip pagrindinis svarstė minėtą įstatymo projektą ir priėmė sprendimą pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui Nr. XIP-3443(2) ir komiteto išvadai. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. Primenu, kad buvo gauta viena Teisės departamento pastaba, jai komitetas pritarė. Taip pat drįstu prašyti Seimo Pirmininkės, kadangi pastabų ir pasiūlymų daugiau nebuvo, galbūt šiandien ir priimti šį įstatymo projektą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijose nori dalyvauti du Seimo nariai. Pirmasis – V. P. Andriukaitis. Kviečiu į tribūną.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos Seimo nariai, nagrinėjame Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo pataisas, kurios, deja, negali būti šiandien nagrinėjamos neatsakius į kertinius klausimus, kurie yra apibrėžti anksčiau pateiktame Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymų pakete.
Kaip jūs žinote, Seimas pritarė kolegos Sveikatos reikalų komiteto pirmininko siūlomoms įstatymo pataisoms ir kreipėsi į Vyriausybę, kad Vyriausybė pateiktų dėl tų pataisų išvadas. Kaip mums yra žinoma, išvadų dėl tų pataisų dar nėra. Nežinant Vyriausybės pozicijos ir išvadų dėl tų anksčiau inicijuotų pataisų, kurios iš esmės sujaukia visuomenės sveikatos sistemos egzistavimą… Pabrėžiu, ne asmens sveikatos, o visuomenės sveikatos. Ir sujaukia štai tokiu būdu.
Ankstesnės pataisos numato vėl sugrąžinti, labai supaprastintai pasakysiu, faktiškai Sanitarinės epidemiologinės valdybos modelį, kuris egzistavo tarybiniais laikais. Nežinau, kodėl kolega A. Matulas ir kolegos pasiūlė tokį modelį. Žinoma, norėdami reaguoti į tai, kad apskričių viršininkų administracijos buvo reorganizuotos, o kartu buvo reorganizuotos apskričių gydytojų institucijos, ir dalis funkcijų turėjo būti perdėliota ir sugrąžinta ministerijoms, bet tie kolegos pasiūlė modelį, kuris anksčiau, 1980–1989 metais, Lietuvoje egzistavo. Štai kodėl dabar reikėtų sulaukti Vyriausybės išvadų dėl tos iniciatyvos. Nes dabar siūlomos įstatymo pataisos eina toliau ir faktiškai sprendžia biudžetinių lėšų skyrimo arba asignavimų valdymo klausimus.
Jeigu mes dabar nepadarysime šio klausimo svarstymo pertraukos ir nesulauksime išvadų dėl ankstesnio projekto, negalėsime pamėginti sumodeliuoti viso vientiso paketo klausimų, kad būtų galima išspręsti suderinus visas grandis, visos reformos grandis. Aš nepritariu ir tai iniciatyvai, kurią kolega A. Matulas ėmėsi siūlyti. Štai kodėl laukiame Vyriausybės atsakymo. Bet jeigu Seimo kolegos nori apsispręsti, tai norėčiau padėti – kad be aiškaus, konceptualaus bendro vaizdo atsakyti į pasiūlymų paketą, kuris dabar eina, yra neįmanoma.
Todėl logiška būtų dabar daryti pertrauką šio įstatymo svarstymo, sulaukti dėl ano įstatymo Vyriausybės išvadų ir tik tuomet pradėti diskutuoti tuos klausimus, pagaliau galbūt priėmimui net sujungti, kad būtų galima matyti visą mechanizmų visumą, kad nepadarytume didelių klaidų, nes išties su visuomenės sveikatos valdymu negalima taip neatsakingai elgtis. Čia yra klausimai ir specialistų, ir institucijų, ir biudžeto, ir to, ar gali ministerija perimti paslaugų teikimo funkcijas, kai ji turi užsiimti politinėmis funkcijomis, teisinių normų, politikos formavimu. Tuo tarpu paslaugų teikimo funkcijos turi būti atliekamos visai kitaip.
Aš žiūriu į kolegas: A. Matulą, šalia jo yra kolegė V. V. Margevičienė iš Sveikatos reikalų komiteto. Aš tikrai norėčiau atkreipti dėmesį, kad ilgą laiką sveikatos sistemos pataisymai buvo konceptualiai vertinami – pagal visos reformos vientisą programą. Dabar, kada mes po trupučiuką, po gabaliuką imamės taisyti tuos dalykus, mes tikrai padarysime daug klaidų. Todėl siūlau dabar daryti svarstymo pertrauką, sulaukti Vyriausybės išvadų ir tada apsispręsti. Priešingu atveju siūlomam projektui negaliu pritarti.
PIRMININKĖ. Kviečiu J. Oleką.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, mano kolega jau daug ką išdėstė, bet aš noriu dar papildyti. Man atrodo, kad bent to antrojo varianto, kurį mes dabar turime, turinys ne visai atitinka ir paties įstatymo dabartinį pavadinimą, nes mums pateiktame antrajame variante kalbama tik apie 23 straipsnio 3 dalies pakeitimą. Apie kitų čia išvardytų straipsnių kokius nors pakeitimus nieko nekalbama.
Antra. Jeigu žiūrėtume iš esmės, kas dabar yra siūloma antrajame kolegos pateiktame variante, tai siūloma išbraukti tą dalį, pagal kurią buvo numatytas finansavimas per Visuomenės sveikatos tarnybą, paliekant tik savivaldybę. Bet šiandien egzistuoja sistema, kada yra Visuomenės sveikatos tarnyba, ir šiandien egzistuoja sistema, kada yra juridiniai asmenys, – dešimt apskričių visuomenės sveikatos centrų. Jeigu mes išbrauksime šią eilutę, kaip bus finansuojami tie 10 juridinių centrų, kurie šiandien turi juridinį statusą? Aš manau, kad mes šiek tiek bėgame pirma traukinio.
Mano pasiūlymas būtų apskritai sujungti tuos du įstatymus. Jeigu mes vienoje svarstymo fazėje būtume kartu, tada matytume, koks yra mūsų sprendimas, nes kolega Vytenis minėjo, kad, kiek mums žinoma, Vyriausybės pasitarime buvo išsakyta prieštaringa nuomonė, kad toks pakeitimas neatitinka Vyriausybės programos ir nesiūloma taip pertvarkyti Visuomenės sveikatos tarnybos, todėl šiandien apsispręsti dėl tokios įstatymo redakcijos, aš manau, yra ne laiku, todėl kviečiu šiandien nepritarti ir pasiūlyti sujungti. Kada mes svarstysime pačią tarnybą, jos likimą, tada matysime, kokiu būdu bus finansuojama. Aš dar kartą paminiu: čia kalbama ne tik apie pačią Visuomenės sveikatos tarnybą, bet ir apie 10 teritorinių visuomenės sveikatos centrų, kurie šiandien turi juridinį statusą ir kurie viename iš variantų numatyti, kad taip pat išliks. Ačiū.
PIRMININKĖ. Taigi dabar po svarstymo vienas – už, vienas – prieš. V. M. Čigriejienė – už.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šiuo įstatymu tarnyboje yra naikinamas tik asignavimų valdytojo statusas, ir jis perduodamas Sveikatos apsaugos ministerijai, tas su Biudžeto sandaros įstatymo nuostatomis yra suderinama. Todėl siūlau palaikyti šį įstatymą ir balsuoti už.
PIRMININKĖ. Dėkoju. V. P. Andriukaitis – prieš.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamoji Vida, dabar kyla klausimas. Jūs siūlote naikinti asignavimų valdytojus ir kartu naikinate juridinius asmenis. Ar jūs įsivaizduojate juridinį asmenį, kuris nevaldytų asignavimų?
Dabar dar kartą. Yra tretinis lygis, antrinis ir pirminis – savivaldos lygis. Jeigu jūs manote, kad galima respublikinę Kauno ar Vilniaus klinikinę ligoninę palikti, tačiau Šiaulių ar kitas ligonines panaikinti kaip asignavimų valdytojus ir jų asignavimus perduoti ministerijai, tai sakykite man, ar jie gali egzistuoti kaip juridiniai asmenys? Tai lygiai tas pats. Aš nežinau, kodėl jūs griaunate dabar tą sistemą, kas čia jus apsėdo griauti nacionalinę sistemą, kuri funkcionavo visais trimis lygiais? Ir dabar asignavimus grąžinate į Sveikatos ministeriją, vadinasi, įkūrėte valdybą Sveikatos ministerijoje, nes kaip kitaip ji valdys asignavimus? Tam reikės etatų, žmonių ir t. t. Mes grįžtame prie tarybinės sistemos. Ar to mes siekėme 1990–1998 m.? Kas čia pasiūlė šitokį modelį, aš nežinau, kokiu būdu? Mieloji Vida, žinote, mane stebina šita iniciatyva. Tiek metų su Viliumi Grabausku, su Vytu Silicku, su visais kitais dirbome, kad sukurtume modernią sistemą, ir dabar staiga tep lep grįžtame atgal, iš kur 1989 m. pradėjome eiti. Tada sugrąžinkite ir Antaną Vinkų, kaip vyriausiąjį gydytoją, ministro pavaduotoją. Apie ką kalbate?
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po svarstymo pritariate Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 85 Seimo nariai: už – 50, prieš – 15, susilaikė 20. Po svarstymo projektui pritarta.
Nesiūlau ypatingos skubos tvarkos, lauksime, kol bus Vyriausybės išvada, ir tik tada eisime prie priėmimo stadijos.
11.32 val.
Toliau – Konstitucijos 67, 119, 123, 141, 143 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pateikimas. Į tribūną kviečiu Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininką V. Kurpuvesą.
V. KURPUVESAS (KPF). Labai ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, leiskite jums pristatyti Lietuvos Respublikos Konstitucijos kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, kuris buvo parengtas mano ir mano kolegų iš komiteto, L. Sabučio ir E. Tamašausko, pastangomis. Šį projektą, kaip žinote, palaiko net 100 Seimo narių. Šiuo projektu siūlomi sprendimai mums visiems yra puikiai žinomi, todėl aš apsiribosiu labai trumpu pristatymu.
Mes (taip pat ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas) manome, kad savivaldybių merų tiesioginių rinkimų klausimas išlieka aktualus. Jo aktualumą, mūsų galva, patvirtina ir praėję savivaldybių tarybų rinkimai, ir valdžios formavimo procesai savivaldybėse. Todėl mes nutarėme dar kartą grįžti prie šio klausimo, ir šis klausimas mūsų komiteto yra pripažintas prioritetiniu. Kalbant iš esmės mes siūlome konstituciškai įtvirtinti savivaldybių merų tiesioginius rinkimus. Kartu manome, kad jeigu jau šis svarbus pareigūnas bus renkamas tiesiogiai, yra prasmė persvarstyti ir permąstyti jo teisinį statusą. Todėl mes siūlome, kad savivaldybės meras taptų vykdomosios valdžios atstovu ir visos savivaldybės vadovu. Tokie pasiūlymai ir atsispindi mūsų pasiūlytame įstatymo projekte.
Taip pat mes siūlome keisti ir Konstitucijos 123 straipsnį nustatant, kad valstybinį valdymą Vyriausybė organizuoja ne vien aukštesniuose administraciniuose vienetuose, bet ir visuose vienetuose, t. y. ir savivaldybėse. Toks pasiūlymas pateiktas atsižvelgiant į realijas, į realų gyvenimą, nes ir šiandieną valstybės valdymas yra organizuojamas ne vien apskrityse, bet ir savivaldybėse. Prisiminkime daugybę tų valstybinių institucijų, viešojo administravimo subjektų, kurie savo veiklą organizuoja teritoriniu pagrindu, t. y. savivaldybėse. Atsižvelgdami į tai mes ir siūlome nustatyti, jog Vyriausybė valstybinį valdymą organizuotų visuose administraciniuose vienetuose, tarp jų ir savivaldybėse.
Noriu pasakyti ir noriu nesutikti su Teisės departamento pateikta pastaba, kad tokiu būdu kėsinamasi į vietos savivaldą. Iš tikrųjų siūlyčiau skirti vietos savivaldą nuo valstybės valdymo. Valstybės valdymo įgyvendinimo funkcijos nėra niekaip tiesiogiai susijusios su pretenzijomis įgyvendinti vietos savivaldą arba vietos savivaldos teises savivaldybėse.
Taip pat mes siūlome dar vieną 123 straipsnio pakeitimą. Mes siūlome išplėsti Vyriausybės skiriamų atstovų funkcijas savivaldybėse ir nustatyti, kad jie vykdytų ne vien savivaldybių administracinę priežiūrą, bet kad jiems įstatymu būtų suteikta galimybė nustatyti, įgyvendinti ir kitas valstybinio valdymo funkcijas.
Toks sprendimas yra pateiktas atsižvelgiant į tai, kad, kaip žinote, buvo panaikintos apskričių viršininkų pareigybės ir jų administracijos, ir stebint situaciją, kuri dabar darosi įgyvendinant valstybinį valdymą apskrityse, mūsų galva, vis dėlto trūksta tam tikro koordinavimo kalbant apie valstybinių funkcijų įgyvendinimą apskrityse. Manome, kad tokie pareigūnai, kurie užpildytų tą spragą ir koordinuotų visų valstybinių institucijų veiklą savivaldybėse, galėtų būti Vyriausybės skiriami atstovai. Tai būtų tam tikra prasme kaip prefektas Prancūzijoje.
Jums leidus, tiek trumpai. Mielai atsakysiu į visus jūsų klausimus.
PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori gana daug klausti. Pirmasis klausia R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, esu vienas iš tų iniciatorių, kuris pasirašiau ir palaikiau jūsų įstatymą. Tačiau iki pat dabar man kyla klausimas, gal jūs išsklaidysite. Panašus modelis veikė vos tik atkūrus nepriklausomybę, kai mes savivaldybėse turėjome du vadovus – valdytoją ir merą ir nežinojome, ką darysime. Šis projektas, kurį jūs teikiate, aišku, aš nežinau, koks bus Vietos savivaldos įstatymo turinys, bet man suponuoja… Paneikite tą mano mintį. Šiandien yra guvi ir labai didelė korupcija savivaldybėse, ypač tose savivaldybėse, kuriose merai yra renkami ne pirmą kadenciją, bet jau antrą, jie valdo ne tik visus administracinius, bet ir finansinius resursus, ir turi įtakos savo verslininkams. Ar nebus jūsų projektas toks, kad šiandien merą galės nusipirkti viena verslo statybų kompanija, ir jis galės savo potvarkiais statyti ir skirti į Viešųjų pirkimų komisiją, Patalpų administravimo komisiją ir kitas svarbias komisijas, kurios turi reikšmės, tarkim, visai visuomenei… Tas modelis, kuris šiandien yra įtvirtintas Konstitucijoje… Jūsų manymu, bus ar nebus tokių dalykų?
V. KURPUVESAS (KPF). Ačiū, gerbiamasis kolega, už labai gerą klausimą. Pirmoji klausimo dalis, matyt, buvo susijusi su dvivaldyste savivaldybėse. Iš tikrųjų tam tikrą laiką panašus modelis Lietuvoje egzistavo. Man teko nemažai bendrauti su tais žmonėmis, kurie tuo metu dirbo savivaldybėse. Reikia pasakyti, kad ir mūsų komiteto biuro vedėjas tuo metu taip pat buvo tarybos pirmininkas ir jam taip pat asmeniškai ta situacija puikiai žinoma. Mes visi ir dauguma žmonių sutarė, kad ta dvivaldystės problema tuo metu kilo vien todėl, kad nebuvo labai aiškaus teisinio reguliavimo. Šiandien bendradarbiaujant su Lenkijos parlamentarais jie pažymi tą patį. Mes jiems taip pat labai dažnai keliame klausimą, ar nebūna trinčių tarp vykdomosios valdžios atstovų, šiuo atveju merų ir tarybos, tai jie taip pat patvirtino, kad jie tą problemą sprendžia labai aiškiai apibrėždami kiekvienos institucijos funkcijas. Be jokios abejonės, žmonės yra žmonės, tam tikrų įtampų būna, bet tos įtampos nesudaro kokios nors reikšmingos dalies.
Kalbant apie antrąjį jūsų klausimą. Kaip jūs, gerbiamasis kolega, savo įžangoje pasakėte, ta problema jau šiandien egzistuoja, esant dabartiniam valdymo modeliui. Mūsų galva, jeigu mes savivaldybių merų statusą pakeisime, mes padarysime jų statusą aiškesnį, ir dėl to aiškumo tam tikri procesai turėtų tapti skaidresni. Jeigu mes labai aiškiai pasakysime, jog savivaldybės meras yra atsakingas už tam tikrus procesus, ir ta mero veikla tampa kur kas skaidresnė ir viešesnė, su tomis negerovėmis savivaldybėse bus kur kas geriau kovoti.
PIRMININKĖ. Klausia B. Pauža. Nėra jo. Tada klausia M. Varaška. Irgi nėra. O J. Veselka yra. Taigi ir klauskite.
J. VESELKA (TTF). Gerbiamasis kolega, pirmiausia būtų mano bendroji pastaba. Ar jūs nematote, kad kuo daugiau Lietuvoje demokratijos, tuo blogiau žmonėms, o gudručiams vis geriau ir geriau? Tai viena.
Dabar pasakykite. Kiek suprantu ir žinau iš praktikos, politikuoti moka ir gali visi. Valdyti pirmiausia reikia gabumų, išsilavinimo, profesionalumo, patirties. Dabar pasakykite. Išrinks valdyti žmogų, kuris apie tuos dalykus nė gu gu. Dabar pagal jūsų tą projektą meras atskaitingas tarybai ir savivaldybės žmonėms. Kas turės teisę ir kaip jūs pakeisite išrinktą merą, kuris apie valdymą neturi jokio supratimo, pavyzdžiui, vadovaujasi tik fantazijomis?
V. KURPUVESAS (KPF). Gerbiamasis kolega, vėlgi norėčiau pradėti atsakymą į jūsų klausimą nuo to, nuo ko jūs pradėjote, t. y. nuo demokratijos buvimo. Jeigu mes preziumuojame, jog savivaldybių tarybos, t. y. keliolika žmonių, sugeba išrinkti merą, kuris sugeba puikiai valdyti, tai kodėl mes abejojame žmonėmis, tūkstančiais žmonių? Ar jie nesugebės išrinkti asmens, kuris sugeba valdyti? Aš manau, kad žmonės taip pat sugeba vertinti merų veiklą, ne vien tarybos nariai. Priešingai. Tarybos nariai kartais netgi ir padaro tam tikrų nuolaidų būsimam merui ir yra jam kur kas mažiau reiklūs negu ta pati bendruomenė arba gyventojai. Taigi priešingai – mūsų siūlomas projektas ir variantas, aš manau, kaip tik įves daugiau tvarkos į savivaldą.
Kalbant apie galimybę pakeisti blogai dirbantį merą, kaip jūs minėjote. Be jokios abejonės, tokie mechanizmai turės būti sukurti. Mes nesiūlėme tų mechanizmų Konstitucijos pataisose. Mes manome, kad tai yra įstatymo reguliavimo dalykas. Jeigu jus domintų mano nuomonė, aš manau, kad galėtų būti dvi galimybės pašalinti merą iš pareigų. Mano galva, tą teisę turėtų turėti du subjektai: tai yra ta pati savivaldybės taryba kvalifikuota dauguma ir, matyt, tie patys gyventojai, kurie tiesiogiai išrinko merą.
PIRMININKĖ. Aš noriu tiesiog priminti, kad klausti – minutė, atsakyti – dvi. Yra daug norinčių klausti, o mes turime tam skirti 10 min. Klausia E. Klumbys.
E. KLUMBYS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, ne paslaptis ir visi mes matome, kad vis didesnę įtaką mūsų vadinamajai demokratijai turi pinigai. Dabar 60 savivaldybių, ypač tos nedidelės savivaldybės… Ar jums neatrodo, kad iš esmės šie rinkimai įteisins merus kaip finansinių, oligarchinių grupių statytinius ir kad realiai savivaldybėse įvedama finansinių grupuočių statytinių tvarka?
V. KURPUVESAS (KPF). Gerbiamieji kolegos, tiesą pasakius, aš nelabai galiu suprasti tokio pobūdžio klausimų, nes jeigu jūs teigiate, kad yra lengva papirkti visą savivaldybės bendruomenę, kuri tiesiogiai rinks merą, tai kur kas pigiau papirkti tarybą, kuri šiandien renka merą. Tiesiog man labai sunku įžvelgti tam tikras sąsajas tarp šių procesų.
PIRMININKĖ. Klausia R. A. Ručys.
R. A. RUČYS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, aš pritariu jūsų projektui, tačiau man kyla klausimas. Mero santykis su taryba, jeigu meras bus ne partinis, o tarybos nariai išrinkti pagal partijos sąrašus?
V. KURPUVESAS (KPF). Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų tokios galimybės teoriškai yra įmanomos. Tikiuosi, kad tokie atvejai nebus dažni, bet jeigu ir bus dažni, tai yra politika. Vienas politikas turės ieškoti bendros kalbos su kitais politikais. Panašių pavyzdžių mes turime mūsų valstybės valdyme, kai daugumą Seime sudaro vienos politinės jėgos atstovai, prezidentūroje yra kitos, ir yra gražių pavyzdžių, kai sugebama surasti bendrus sprendimus. Tie patys mechanizmai, aš manau, veiks ir savivaldybėse.
PIRMININKĖ. Klausia R. Smetona.
R. SMETONA (TTF). Dėkoju. Kadangi jūs siūlote vykdomosios institucijos vadovą, vykdomąją instituciją rinkti visuotiniu balsavimu, ar nemanote, kad logiškas tęsinys turėtų būti pasiūlyti ir Ministrą Pirmininką – Vyriausybės vadovą rinkti visuotiniu balsavimu iš karto suprantant, kad toks siūlymas prieštarautų mūsų, kaip parlamentinės Respublikos, Konstitucijai ir principams? Bet tada turėtumėte pripažinti, kad ir šis siūlymas prieštarauja mūsų Konstitucijos pagrindiniams principams. Ar vis dėlto nemanote, kad gyventojų renkamas meras turėtų būti (o aš esu už visuotinai renkamą merą)… bet jis turėtų būti tarybos, t. y. įstatymų leidžiamosios savivaldos lygiu, vadovas?
V. KURPUVESAS (KPF). Labai ačiū už gerą klausimą. Gerbiamasis kolega, aš manyčiau, kad mes negalėtume visiškai tapatinti ir lyginti valstybės valdymo ir parlamentinės valdymo formos, mūsų Respublikos parlamentinės valdymo formos su savivalda ir su savivaldybės veiklos organizavimu. Aš nemanau, kad yra teisinių kliūčių parlamentinėje Respublikoje savivaldos mechanizmus organizuoti kažkiek kitaip.
Kalbant apie jūsų pasiūlymą, kad meras galėtų būti arba galbūt turėtų būti iš tikrųjų tarybos pirmininkas arba tarybos atstovas, tokiu metu man kiltų tam tikrų dviprasmybių. Aš bijočiau, kad Konstitucijos ir teisine prasme kiltų konkurencija tarp tarybos ir mero. Juk pagalvokime, taryba yra atstovaujamoji institucija, tai yra kolegiali institucija. Tos kolegialios institucijos vienas iš asmenų taip pat būtų tiesiogiai renkamas. Jis gautų kažkokį dvejopą statusą. Aš čia įžvelgiu tam tikrą konkurenciją ir tam tikrą prieštaravimą. Juk ir pagal Vietos savivaldos chartiją iš tikrųjų vietos savivaldos teisė yra įgyvendinama per atstovaujamąją instituciją, o atstovaujamoji institucija yra kolegiali institucija. Ji negali būti vienasmenė institucija. Tačiau jeigu tokioje kolegialioje institucijoje mes iškeliame vieną pareigūną ir pasakome, kad tu taip pat šalia kolegialios atstovaujamosios institucijos tampi individualia atstovaujamąja institucija, išeina labai komplikuotas modelis.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, mes klausimams skyrėme jau 11 min. Ačiū.
Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. Visi už. Gal bendru sutarimu po pateikimo? Ne, dabar jau nori kalbėti prieš I. Šiaulienė. Prašom.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, socialdemokratai nėra prieš tiesioginius mero rinkimus. Kaip pamenate, tai nėra naujas klausimas. Kodėl šis projektas neperėjo šios kadencijos ankstesniais metais? Vien todėl, kad mes ilgai diskutavome dėl savivaldybės tarybos ir mero galių santykio. Pagal tai, kaip dabar yra teikiama, šis galių santykis yra neperspektyvus, todėl taip, kaip yra formuluojama Konstitucijos pataisa, socialdemokratai tokiai Konstitucijos pataisai pritarti negali. Mes susilaikysime.
PIRMININKĖ. R. Žemaitaitis – už.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Skirtingai nuo socialdemokratų, partija „Tvarka ir teisingumas“ seniai ir savo programoje viešai buvo pasakiusi, kad turi būti tiesioginiai mero rinkimai. Todėl, kolegos, iš tikrųjų siūlau pritarti Konstitucijos pataisai, vėliau mes galėsime spręsti, koks tas modelis turėtų būti, o rengdami teisės aktus mes galėsime tai įgyvendinti. Aš nematau, dėl ko mes čia to baubo bijome. Ar jūs bijote naujų, jaunų žmonių politikoje? Džiaukitės, kad ateina jauni žmonės ir gali juos išrinkti ir pasitikėti. (Balsai salėje) Siūlau, kolegos, pritarti.
PIRMININKĖ. Balsuojame! Kas už tai… (Balsai salėje) …po pateikimo pritartume Konstitucijos 67, 119, 123, 141, 143 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 89 Seimo nariai: už – 71, prieš – 2, susilaikė 16. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomi: Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ir Audito komitetas. Numatomas svarstymas gruodžio 15 d.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu 7 minučių pertrauką iki 12 val.
Pertrauka
12.00 val.
PIRMININKAS (A. ČAPLIKAS, LiCSF). Ką gi, 12 valandų 00 minučių, tęsiame darbą.
Darbotvarkės 1-9 klausimas – įstatymo „Dėl 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimo 2011/199/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnis, kiek tai susiję su stabilumo mechanizmu, taikytinu valstybėms narėms, kurių valiuta yra euras, ratifikavimo“ projektas Nr. XIP-3638. Pateikimas. Pranešėjas – užsienio reikalų ministras A. Ažubalis. Prašau.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Kolegos, taigi teikiami ratifikuoti priimti Europos Vadovų Tarybos sprendimų pakeitimai, iš dalies keičiantys Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnį, kiek tai susiję su stabilumo mechanizmu, taikytinu valstybėms narėms, kurių valiuta yra euras. Šių metų kovo 25 d. Briuselyje priimtas Europos Vadovų Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnis. Kadangi minėtu sprendimu keičiama Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, šiuos pakeitimus būtina ratifikuoti Seime. Sutarties pakeitimas sukurtų teisinį pagrindą Europos Sąjungos valstybėms narėms, kurių valiuta, pabrėžiu, yra euras, nustatyti nuolatinį krizių valdymo mechanizmą, kuris būtų naudojamas kilus būtinybei euro zonos, kaip visumos, finansiniam stabilumui apsaugoti. Europos Vadovų Taryba pritaria tokiam sprendimo projekte pateiktam sutarties keitimo tekstui, papildant sutarties 136 straipsnį (cituoju): „Valstybės narės, kurių valiuta yra euras, gali nustatyti stabilumo mechanizmą, kuris bus naudojamas kilus būtinybei visos euro zonos stabilumui apsaugoti. Bet kokios reikiamos finansinės paramos pagal šį mechanizmą teikimui bus taikomos griežtos sąlygos“ (citatos pabaiga).
Taigi visos euro zonos narės taps Europos stabilumo mechanizmo narėmis, valstybė, stodama į euro zoną, tuo pat metu turės būti, tapti šio mechanizmo nare. Numatoma, kad pagrindinė ESM, jeigu taip sutrumpintai sakytume, funkcija – mobilizuoti finansinius išteklius ir suteikti finansinę pagalbą euro zonos valstybėms, kai jos susiduria su sunkumais skolintis finansų rinkose. Šito mechanizmo kapitalas iš viso sudarytų 700 mlrd. eurų. Šis mechanizmas, steigiamas euro zonos narių… šis mechanizmas steigiamas sutartimi pagal viešąją tarptautinę teisę, kaip tarptautinę finansų instituciją. Struktūra būtų: Valdytojų taryba, Direktorių taryba, generalinis direktorius. Aukščiausias sprendimus priimantis organas būtų Valdytojų taryba, kurią sudarytų euro zonos Vyriausybių nariai, atsakingi už finansus. Šalys narės įsipareigoja ratifikuoti šio 136 straipsnio pakeitimą iki 2012 m. pabaigos. Jeigu pakeitimai bus ratifikuoti visų Europos Sąjungos narių, tai numatoma šio mechanizmo veiklos pradžia yra 2013 m. sausio 1 d.
Galiu pasakyti, kad vakar kalbėdamas Europos Parlamente Komisijos pirmininkas J. M. Barroso prašė ir kvietė visas valstybes nares ratifikuoti šią sutartį, tiksliau sakant, sutarties pakeitimą, iki 2012 m. vidurio. Tikriausiai aišku, kad šis mechanizmas nebus taikomas euro zonai nepriklausančioms Europos Sąjungos valstybėms narėms. O šiuo metu, kaip jūs žinote, kad priemonė, kuria gali pasinaudoti ne euro zonos narės savo finansinei situacijai pagerinti, tai yra vadinamoji priemonė, teikianti vidutinės trukmės pagalbą valstybės narės mokėjimų balansams. Jos kapitalas, šios institucijos, ar šio fondo, yra 50 mlrd. eurų. Šiuo metu ja yra pasinaudojusios Rumunija, Latvija ir Vengrija. Taigi, gerbiamieji kolegos, siūlau pritarti po pateikimo ir toliau svarstyti komitetuose.
PIRMININKAS. Klausia J. Veselka.
J. VESELKA (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, labai keistai man ta Europa atrodo ir visos šios pataisos, nes nesiimama priemonių, kurių imasi bet kuris gaspadorius, kad neįvyktų tokių dalykų, o sprendžia klausimus, kai įvyksta dalykai. Ar apsimokėtų mums pritarti tai idėjai, priešingai, negu geram ūkininkui, kad pirma reikėtų sutvarkyti reikalus, ypač finansinę kontrolę, bankų kontrolę, biudžeto deficito kontrolę, kad neatsitiktų tokių dalykų? Dabar visa tai, kad atsitiktų, leidžiama, o paskui galvojama, kaip atimti iš kitų pinigus, atiduoti tiems, kurie blogai tvarkosi. Kaip jūs manote, ar nereikėtų nuo priešingų dalykų pradėti? Tokį reguliavimą, ypač finansinių institucijų, kad tų dalykų neatsitiktų.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš galiu pasakyti tiek, šiuo atveju Europos Vadovų Taryba šio mėnesio 23 d. kaip tik ir svarstys šiuos klausimus, tai yra ką daryti su bankais, su bankų patikimumu, su rekapitalizacija, ką daryti su Graikija. Ar tai vėlai, ar anksti, čia jau kitas dalykas. Tačiau tik tiek galiu pasakyti, kad šis siūlymas buvo priimtas dar praėjusiais metais, jeigu atsimenate, praėjusių metų komitetuose mes visa tai svarstėme, iš esmės buvo pritarta, na, ir dabar jau prasidėjo jo keitimo ratifikavimo procedūros. Man sakyti labai sunku, ar anksti, ar pavėluotai. Jūs žinote, kad vis dėlto veikia iki 2013 m. ta vadinamoji Europos finansinio stabilumo priemonė, pagal kurią disponuojama 440 mlrd. eurų, ir kita priemonė – 60 mlrd. eurų. Tai šios dvi sumos, ar dvi institucijos (fondai, taip?), taps vienu kūnu ir pateks į šitą Europos stabilumo mechanizmą, nebus papildomi pinigai, o šie pinigai eis į tą vietą. O ar anksti, ar vėlai, tikrai aš nedrįstu pasakyti. Bet aš manau, geriau dabar. Aš galiu pasakyti tik tiek: tai, kad Vokietija prisiėmė didelę dalį atsakomybės už Graikijos gelbėjimą, rodo, kad Europa ir didžiosios Europos ekonomikos kartu, kaip ir Prancūzija, linkusios būti solidarios. Mano nuomone, valstybės narės gelbėdamos Graikiją pirmiausia gelbėja save.
PIRMININKAS. R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aišku, iš pirmo žvilgsnio šitas pasiūlymas, ypač dar nuskambėjęs anksčiau, atrodo gana patraukliai, bet prasideda „bet“. Kol kas, kiek aš žiūriu, visos Europos Sąjungos zonos gelbėjimo priemonės yra susijusios su pinigų davimu bankams iš tų pačių resursų – ne kokių nors kitokių, kuriuos mes skiriame bendrai Europos Sąjungos politikai. Ne veltui dabar iškyla klausimai, kad reikia sumažinti Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšas ir visa kita. Nori ar nenori, bet tie mechanizmai, kuriuos siūlo, deja, Vokietija, aš nesutinku su jumis, kad jinai pasiaukoja, manau, jinai visiškai nepasiaukoja ir egoistiškai sprendžia savo problemas, tie siūlomi mechanizmai neįtikina tuo, t. y. kad nemėginama spręsti ir mūsų, ne euro zonos valstybių, kokia nors sąskaita. Kažkada aš, kaip ministras, kėliau tą klausimą, kai pas mus buvo krizė, tai jokio solidarumo mechanizmo nebuvo taikoma ir dabar nėra jokio mechanizmo, kurį jūs minėjote, nes tas mechanizmas pradeda veikti tik gavus Tarptautinio valiutos fondo pritarimą, o ne Europos Sąjunga pati tą sprendžia. Viską jinai atidavusi į Tarptautinį valiutos fondą. Tai mes mainais už tai, kad paremsime, atsisakysime dalies išmokų, nieko negaunam. Išsklaidykite mano abejones.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš manau, situacija dėl būsimos finansinės perspektyvos, dėl Sanglaudos fondo, dėl žemės ūkio išmokų, manau, kad čia mūsų dar laukia mūšis. Mes deramės ir Vyriausybė derasi. Tai vienas dalykas.
Kitas dalykas. Kadangi esame susieti su euru, tai aš manau, kad iš tikrųjų, ką ir sakiau, kad tai liečia ir lito situaciją. Jeigu bus blogai eurui, bus blogai ir litui.
PIRMININKAS. R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, čia jau mano kolega paklausė dalį klausimų, kuriuos aš norėjau užduoti. Bet dar vienas dalykas. Vis dėlto jūs dažnai dalyvaujate pasitarimuose, Europos Sąjungos užsienio reikalų ministrų pasitarimuose, kokia kitų, ne euro zonos valstybių, nuostata šiuo atžvilgiu, nes tikrai tos finansinės euro zonos valstybių problemos nepaprastai gilios. Kaip aš suprantu, tokiu būdu, priimant šį įstatymą, iš dalies kartu perkeliama atsakomybė toms valstybėms, kurios nepriklauso euro zonai. Kokios kitų ne euro zonos valstybių nuostatos šiuo klausimu? Ačiū.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš manau, kad geriausias pavyzdys yra keturių premjerų, trijų Baltijos valstybių ir Vengrijos, laiškas Komisijai dėl Sanglaudos fondo, dėl vadinamojo kepingo ar kaip. Tuo laišku atkreipiamas dėmesys, kad negalima mažinti Sanglaudos fondo nuo 3,5 % iki 2,5 %, pasinaudoti kiekvienai valstybei nuo bendrojo vidaus produkto. Aš noriu pasakyti, kad tai rodo, kad iš tikrųjų mes solidariai su kitomis valstybėmis, ne euro zonos narėmis, siekiame išlaikyti daugiau ar mažiau panašų finansavimą, kad ir šiais krizės laikais skurdesnės valstybės nenukentėtų.
PIRMININKAS. Dėkoju ministrui. Nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė už – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, be jokios abejonės, mes turime pradėti svarstymo procedūrą. Būtų nelogiška to nedaryti. Bet mes, kaip Seimas, turime didesnę diskusijų laisvę nei mūsų užsienio reikalų ministras, todėl turėtume svarstyti labai rimtai tuos dalykus. Iš principo idėja yra gera. Aišku, kad jinai kainuos ir mums taip pat. Klausimas, kas mums yra naudingiau. Aš manau, kad iš principo galbūt tai ir naudingas dalykas, bet kol kas nėra jokio aiškumo, kaip tas bus daroma, kaip bus gelbėjamas euras, jokio pavidalo. Nėra, mes tiesiog dabar perkam katę maiše. Todėl reikėtų mums labai aiškiai išsakyti savo nuogąstavimus, labai gerai pasverti visus dalykus ir aktyviai derėtis su Europos Sąjunga.
Galų gale ir Seimas turėtų gana kritiškai įvertinti tą padėtį, kad kol kas mūsų Europos Sąjungos lyderiai neturi jokio plano, kaip apsisaugoti nuo gresiančios katastrofos. Jie tiktai kalba, bet jokio plano nėra. Jokiu pavidalu, jokiu. Tiesiog jo nėra. Ir artimiausiu laiku nematau, kad atsirastų. Klausimas, kodėl mes turime pasirašyti dėl juodos katės? Tegul pasako planą, tada mes pasakysime, ar mes sutinkame su tokiu planu, nes tai mums kainuos. Be abejonės, kainuos. Nes pinigai iš dangaus nekrenta. Mes turėsime solidariai prisidėti. Nesakau iš anksto, kad tai yra blogai, bet po pateikimo reikia pritarti.
PIRMININKAS. J. Veselka.
J. VESELKA (TTF). Gerbiamieji kolegos, aš galiu pasakyti iš karto, kad bus blogai, nes euras buvo įvestas nesivadovaujant ekonominiais, finansiniais prioritetais, o grynai imperiniais prioritetais. Yra galimybė kurti didelę imperiją ir nuėjo. Europai, esant skirtingam ekonominiam išsivystymo lygiui, silpnų valstybių ekonomikos ne padeda, o ją griauna. Todėl šita programa tik kvailiams, kad jie finansuos Graikiją ir išspręs. Tai viena.
Antra. Mes jau žinome mechanizmus. Visos valstybės atliekamų pinigų neturi. Yra vienintelis variantas – spausdinti tuos 800 mlrd. eurų ir juos dalinti. Ir taip apkrauti eilinius vartotojus per infliaciją. Jeigu šito nežinote, ponai, tai čia mūsų bėda, kurie nežinome. Toks yra mechanizmas. Todėl ir mums iškyla problema, ar toliau laikyti susietą. Kaip matom, kokios bėdos atsitiko silpniau išsivysčiusiom valstybėm, o mes treti nuo galo ir mūsų negelbės taip, kaip gelbėja Airiją. Todėl aš, matydamas visas tas problemas ir nematydamas iš tikrųjų, kad būtų įvesta atsakomybė tiems, kurie spekuliuoja, kad bankai neturi jokios atsakomybės, turi visas teises, kur galima blogas paskolas nurašyti iš pelno, nemokant į biudžetą, todėl aš kategoriškai esu prieš. Manau, kad dauguma valstybių, kurios suvokia, kuo tai gresia, kad tai nieko gero neduos, o nuolat bus ta problema, turėtų balsuoti prieš. Aš siūlau, kad tie, kurie supranta šitą, balsuotų prieš. Nes čia kiek besiaiškinsi, euroentuziastai toliau balsuos už imperinius plėtros planus, realistų yra mažiausia. Todėl siūlau pamąstyti ir nepasiduoti šitam neatsakingam žingsniui.
PIRMININKAS. Balsuojame. Už – 52, prieš – 5, susilaikė 16. Įstatymo projektui po pateikimo yra pritarta. Siūloma pagrindiniu skirti Europos reikalų komitetą, papildomais: Biudžeto ir finansų komitetą bei Užsienio reikalų komitetą. (Balsai salėje) Girdžiu. Ekonomikos komitetas siūlomas. Ar nėra prieštaravimų? Gerai. Papildomai. R. J. Dagys. Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pagrindinis gali būti ir Ekonomikos komitetas ar koks kitas, bet aš grįžtu prie savo minties, kad visi komitetai, šiek tiek susiję su finansais, turėtų būti papildomi, nes tai klausimai, tiesiogiai liečiantys visus – nuo žemės ūkio, socialinių dalykų ir visų kitų. Visus komitetus siūlau kaip papildomus. Jie apsvarstys šitą svarbų sprendimą.
PIRMININKAS. Jeigu Seimo nariams tinka toks siūlymas, tai galėtume. Pagrindinis komitetas – Europos reikalų komitetas, o papildomi yra visi komitetai.
Dar L. Graužinienė. Prašau.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Aš dėl to paties. Norėjau Audito komiteto paprašyti. Bet jeigu visi, tai aš sutinku.
PIRMININKAS. Dabar E. Zingeris.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Tvarka, kadangi jūs pradžioje paminėjote mūsų komitetą… Manyčiau, kad galima pritarti idėjai – Europos reikalų komitetas kaip pagrindinis. Ačiū.
PIRMININKAS. J. Veselka. Prašau.
J. VESELKA (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, vis dėlto tas Europos reikalų komitetas daugiau politinis komitetas. Kada politikai tik ir sprendė euro plėtrą, tai ir prisprendė. Todėl manyčiau, kad reikėtų pagrindiniu skirti Ekonomikos komitetą, nes tai susiję su ekonomika, ne su šiaip sau politika abstrakčiai. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Taip buvo sutarta Seniūnų sueigoje, siūlymas nuskambėjo. Matyt, teks balsuoti. Vienas siūlymas buvo… Prašau Č. V. Stankevičius.
Č. V. STANKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš suprantu, kad Ekonomikos komiteto nuomonė yra svarbi, tačiau vis dėlto pagal konstitucinius įgaliojimus tai yra Europos reikalų komiteto atsakomybės ir sprendimų sritis.
PIRMININKAS. E. Zingeris.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Aš norėjau pasakyti lygiai tą patį. Europos reikalų komitetas buvo sukurtas tiems dalykams, kurie čia minimi. Europos Sąjungos baziniams ideologiniams dalykams spręsti. Ačiū.
PIRMININKAS. V. P. Andriukaitis ir tada balsuodami apsispręsime. Prašau.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pagaliau ar egzistuoja Seime Statutas ir Statuto apibrėžtos kompetencijos, pirmininke, ar neegzistuoja? Ar galima iš lubų kam nors siūlyti ką nori. Tada pirmiausia man paaiškinkite, kokios yra Europos reikalų komiteto kompetencijos, jeigu J. Veselka jų nežino, jeigu jis mano, kad ten ideologai, tai aš kviesčiau, kad Veselką deleguotumėt į Europos reikalų komitetą, kad jis du kartus per savaitę svarstytų ir euro klausimus, ir geležinkelių, ir finansų, ir visus kitus klausimus. Vakar buvo labai rimtos diskusijos dėl geležinkelių, visi specialistai kiek tik įmanoma buvo pakviesti į posėdį. Tai pažiūrėkite jūs į savo kompetencijas, kokia čia dabar tokia keista tradicija šitam Seime pasidarė, čia vis dėlto Seimas, o ne žmonės nuo bačkų.
PIRMININKAS. Aš galiu pajuokauti, kad virš Seimo nario yra tik dangus, jis laisvas siūlyti tai, ką jis nori siūlyti, ir nė vienas posėdžio pirmininkas negali uždrausti jam pasiūlyti, kaip jam atrodo. Aš manau, Seimas, kaip kolektyvinė institucija, be abejo, apsisprendžia vadovaudamasis sveiku protu ir savo matymu. Gal balsuokime, daugiau netęsiame. Du paskutiniai kalbėtojai, ir tada balsuojame. Prašau, ponas J. Veselka.
J. VESELKA (TTF). Aš supratau labai didelę klaidą – paskirkit pagrindiniu ir vieninteliu V. P. Andriukaitį, nes jis šito dalyko aukščiausios rūšies specialistas.
PIRMININKAS. R. J. Dagys, ir tada balsuosime.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Iš tikrųjų, gerbiamieji kolegos, aš tikrai nenoriu numenkinti Europos reikalų komiteto kompetencijos šitoje srityje, bet vis dėlto tai klausimai, susiję su finansiniais ir kitais dalykais, turėtų į jį subėgti visa atsakomybė, nes jis turi prisiimti atsakomybę už šitą sprendimą, nes čia yra finansiniai dalykai.
PIRMININKAS. Balsuojantys už mano, kad pagrindinis turi būti Europos reikalų komitetas, balsuojantys prieš mano, kad pagrindinis bus Ekonomikos komitetas. Nutraukiame balsavimą, nes aš supratau, kad R. J. Dagys pritarė Ekonomikos komitetui, aš gal neišgirdau, kad siūlymas buvo Biudžeto ir finansų komitetui. Kaip dabar darysime? Trys balsavimai. Gal atsiimame? (Balsai salėje) Statute pasakyta: Seimo narys turi teisę pasiūlyti, ir Seimas apsisprendžia. Be abejo, kompetencijos yra apibrėžtos, be abejo, tokie klausimai visada buvo nagrinėjami Europos reikalų komitete. Bet jeigu yra tokių siūlymų, aš negaliu sakyti viskas. Balsuojantys už balsuoja už Europos reikalų komitetą, balsuojantys prieš balsuoja už Ekonomikos komitetą, susilaikę balsuoja už Biudžeto ir finansų komitetą. Balsuojame. Viskas. Prašau.
E. KLUMBYS (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, kadangi yra trys pasiūlymai, o tas pirminis pasiūlymas buvo Europos reikalų komitetas, tai spręskime vėlgi alternatyviai: pirmas – ar už Europos reikalų komitetą, o kitas – ar už kitą komitetą. Ir jeigu bus kitas komitetas, tada mes išspręsime, ar Socialinių reikalų ir darbo komitetas, ar Ekonomikos komitetas, ir viskas bus labai paprasta.
PIRMININKAS. Leiskite man pirmininkauti. Trys pasiūlymai. Pirmas pasiūlymas: Europos reikalų komitetas – už, prieš – Ekonomikos komitetas, susilaikė – Biudžeto ir finansų komitetas. Kas surenka daugiausiai balsų, tas ir bus pagrindinis. Tinka? Balsuojame. Atsiprašau. Sekretoriatas suklydo, teks kartoti balsavimą. Suklydo. Balsuojame. Už, prieš, susilaikė. Už – Europos reikalų komitetas, prieš – Ekonomikos komitetas, susilaikė – Biudžeto ir finansų komitetas. Viskas, daugiau nieko negirdžiu. Įvyko klaida, balsuojame. Tokioje lygioje vietoj… Už – Europos reikalų komitetas, prieš – Ekonomikos komitetas, susilaikė – Biudžeto ir finansų komitetas.
Viskas ir išspręsta. Už Europos reikalų komitetą… už Ekonomikos komitetą – 28, už Biudžeto ir finansų komitetą 9. Pagrindinis komitetas Europos reikalų komitetas, visi kiti komitetai yra papildomi. Viskas. Replika po balsavimo. Prašau, J. Šimėnas.
J. ŠIMĖNAS (TS-LKDF). Mielasis kolega, kaip jūs pasielgtumėte, jeigu aš dabar pasiūlyčiau atkurti buvusio Seimo nario L. Karaliaus statusą kaip Seimo nario. Tai prieštarauja Statutui ir panašiai, bet jūs pasiūlytumėte balsuoti. Ir jeigu nubalsuotume, kad būtų atkurtas, ir atkurtume. Tai lygiai taip pat ir jūs dabar sakėte: yra Statutas, bet Seimo narys gali bet ką siūlyti.
PIRMININKAS. Aš galėčiau pasakyti garsiai, ką aš jums pasiūlyčiau, bet aš geriau patylėsiu. (Juokas salėje) Stenogramą po to sugadinsime. Papildomas komitetas, visi komitetai… L. Graužinienė, prašau.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Turbūt nekiltų tų diskusijų Seime, jeigu būtų tvarkingai suformuotas Europos reikalų komitetas. 2004 m., kai mes atėjome į Seimą, buvo labai griežta tvarka, kad visi komitetų pirmininkai privalo dirbti Europos reikalų komitete ir atstovauti kiekvienas savo sričiai. Tada aš tikrai suprantu, kad tai būtų mažasis parlamentas, ir viskas vyktų tvarkingai. Šią kadenciją, priekaištas Seimo vadovybei, yra suformuotas visiškai kitokiu principu ir tada neaišku, kuriam komitetui yra atstovaujama, kuriam komitetui neatstovaujama, ir visiškai iškreipiama to komiteto svarba mūsų parlamente. Tai yra mano asmeninė nuomonė.
PIRMININKAS. Galėčiau sutikti su jumis dėl Europos reikalų komiteto sudėties, galbūt, bet tiktai, gink Dieve, ne priekaištas Seimo vadovybei, o priekaištas Seimo frakcijom ir jų seniūnams. Ką jūs deleguojate, tie žmonės komitete ir dirba. Taigi baigiame, pirmininke. Gerai, prašau.
Č. V. STANKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš tik noriu pasakyti, kad labai pritariu šitai pasakytai kolegės L. Graužinienės pastabai, ir svarstant Statutą bus galima galbūt teikti pasiūlymus dėl komiteto formavimo.
PIRMININKAS. Kartoju, priekaištas tikrai ne Seimo vadovybei, o frakcijų seniūnams, pačiom frakcijom, kurios deleguoja tokius žmones į komitetą.
Darbotvarkės 1-10 klausimas. Pasiginčijome ir salėje narių pagausėjo. Primenu, kad nebūtų kaip praeitą kartą, kad kaltas posėdžio pirmininkas. Balsuojant dėl šito labai jautraus klausimo reikia surinkti 71 Seimo nario balsą.
12.23 val.
1-10 – Seimo rezoliucijos „Dėl Seimo nario Naglio Puteikio asmens neliečiamybės“ projektas Nr. XIP-3689. Kviečiu į tribūną komisijos pirmininką R. Žemaitaitį.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, vakar buvo susirinkusi laikinoji komisija dėl Seimo nario N. Puteikio asmens neliečiamybės panaikinimo. Dalyvavo visi komisijos nariai. Sprendimas buvo priimtas bendru sutikimu. Buvo nuspręsta N. Puteikį leisti patraukti baudžiamojon atsakomybėn ar kitaip suvaržyti jo laisvę.
PIRMININKAS. Ačiū už labai gerą, trumpą pranešimą. Dabar vėlgi mes… Šito Statute nėra apibrėžta, ar gali Seimo nariai klausti komisijos pirmininko, ar ne. Čia pagal mūsų susitarimą. Aš dabar žiūriu, žmonės užsirašė, čia jie norėtų klausti komisijos pirmininko ar pasisakyti diskusijose? Diskusijose? Diskusijos dabar nevyksta. Ar nori kas nors paklausti komisijos pirmininko? Ne. Viskas. Ačiū, pirmininke. Dabar mes turime kviesti į tribūną (ieškau akimis) N. Puteikį, kuris turi teisę kalbėti ir pasakyti savo žodį. Aš nematau N. Puteikio. Aš kviečiu į tribūną N. Puteikį, aš neturiu pakaušyje akių, kad matyčiau, kur jis yra, atsiprašau. Kviečiu į tribūną N. Puteikį, ir jam suteikiamas žodis.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, noriu jūsų paprašyti, kad duotumėte sutikimą vykti teismui, kitaip tariant, kad jūs panaikintumėte mano neliečiamybę šituo konkrečiu klausimu. Ir noriu išdėstyti argumentus, kodėl taip reikėtų padaryti.
Tai visų pirma šitas teismas yra vertybių klausimo teismas. Konstitucijoje užrašyta, kad valstybė gina paveldą. Valstybė tai yra ne tik Kultūros paveldo departamentas, ne tik Seimas, bet ir prokuratūra. Ar šituo konkrečiu atveju prokuratūra gina paveldą? Šitas klausimas būtų sprendžiamas teisme, ir aš noriu keletą žodžių pasakyti, dėl ko aš esu kaltinamas ir kodėl aš manau, kad tą ginčą reikia spręsti teisme. (Šurmulys salėje)
Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš, kaip naujokas, tiesiog negaliu kalbėti, nes baisus triukšmas salėje.
PIRMININKAS. Bandau nutildyti. Jūs kalbėkite garsiau, tada ir salė nutils.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Aš tiesiog kreipiuosi į Seimo narius – atsižvelkit į tai, kad aš esu naujokas ir nesu pratęs tokiam milžiniškam triukšme kalbėti. Prisimenu, kai buvau Seimo nariu prieš 15 metų, žiūriu į poną J. Veselką, žiūriu į poną Č. Juršėną, salėje būdavo ganėtinai darbinga tyla. O ši nauja erdvė, stiklaininė erdvė, labai rezonuoja tuos garsus. Atsiprašau už tokį ekskursą.
Noriu grįžti prie esminio klausimo. Man ir Kultūros paveldo departamentui buvo viešai pateikti kaltinimai, kad aš sąmoningai ir tyčia nevykdau teismo sprendimo. Noriu pasakyti, kad šiuo konkrečiu atveju Klaipėdos prokuratūra sąmoningai ir tyčia manipuliuoja teismo sprendimu. Noriu pasakyti, kad teismo sprendime buvo nurodyta departamentui tiriant šį ginčą suderinti detalųjį planą Klaipėdoje vadovaujantis paties departamento nurodytomis sąlygomis.
Tai užrašyta teismo sprendime, tai yra ne taip, kaip prokuratūra pateikė viešumai informaciją. Ji nukirpo antrąją sakinio dalį. Ji nukirpo dalį, kad turime suderinti ne bet kaip, o pagal Kultūros paveldo departamento sąlygas, ir nurodė numerį ir datą. Ir net dabar, kai generalinis prokuroras iš tribūnos pristatinėjo jums informaciją, jis jums skaitė iš dokumento, kurį parengė Klaipėdos prokurorai, kurie dar kartą šią vietą nukirpo. Jie rašo, kad N. Puteikis pažeidė šį teismo sprendimą, nes jis protokole vietoj žodžio „suderinta“ parašė „nederinta“. Iš tikrųjų aš parašiau „nederinu“, nes neatitinka teismo sprendime nurodytos sąlygos, neatsižvelgta į Kultūros paveldo departamento sąlygas.
Jums ekranuose ginčo esmė turėtų būti aiški iš dviejų nuotraukų. Tie šeši raudoni „stiklainiai“ tai yra tas projektas, kurio mes nesuderinome, o tas senas pastatas stovėjo tų „stiklainių“ priešakyje prie gatvės. Ginčo esmė ne dėl to, kad negalima statyti „stiklainio“, o būtinai reikia atstatyti seną pastatą, ginčo esmė – kaip mes elgiamės istorinių miestų erdvėse? Ar mes, kaip Kaune, ant seno pastato statome „stiklainį“ ir juokiname savus ir svetimus, piktiname turistus ir senuosius Kauno gyventojus, ar mes vis dėlto ieškome protingo kompromiso? Departamentas norėjo ieškoti kompromiso. Dėl to kilo ginčas. Dėl to ginčą sprendė teismas. Dėl to jis parašė tokią sudėtingą formuluotę.
Tai dabar, gerbiamieji kolegos, pasakykite, ar esant ginčui dėl skirtingų teismo sprendimo formuluočių tas ginčas turi būti sprendžiamas išridenus patranką, t. y. išridenus baudžiamąją atsakomybę? Aš 20 metų dirbu kultūros paveldo apsaugos srityje ir staiga prokuratūra prieš mane ir prieš visą Kultūros paveldo departamentą pritaiko ne šiaip sau Baudžiamąjį kodeksą, ji pritaiko ir specialiąsias viešųjų ryšių priemones. Klaipėdos apygardos prokuroras Giedrius Danėlius, duodamas interviu „Delfi“, pasakė: „Mes nustatinėjame ir daugiau įtariamųjų, kurie trukdo verslui.“ Todėl perduoda bylą tirti Organizuotų nusikaltimų tyrimo skyriui. Kultūros paveldo departamentas vykdo organizuotą nusikalstamumą, veikdami grupėje ir susitarę iš anksto trukdo realizuoti šituos šešis „stiklainius“.
Štai toks Klaipėdos apygardos prokuroro G. Danėliaus pareiškimas spaudai. Maža to, jis, nė nepradėjęs tirti bylos, jau iš karto nustato šios situacijos diagnozę. Jis parašo: „N. Puteikis užmiršo, kad reikia vykdyti teismo sprendimus.“ Prokuroras kalba viešai su kabutėmis. Jis jau formuoja nuomonę. Aš, 20 metų paminklosaugą saugojęs, netekau atminties ir nebegaliu susivokti realybėje.
Maža to, Generalinė prokuratūra duoda skelbimą į viešumą: „Aukštas valdininkas teismo neišvengs.“ Nuo kada mūsų prokurorai vartoja verslininkų slengą? Nuo kada valstybės tarnautojai pasidarė valdininkais? Nuo kada Kultūros paveldo departamento darbuotojai, saugantys paveldą, tapo valdininkais? Ir tame pranešime vėl kartoja mano minėtus argumentus, kad departamentas atsisakė vykdyti konkretų teismo sprendimą, ir vėl nukanda tą mano paminėtą teismo sprendimo dalį.
Bet aš noriu grįžti prie pagrindinio klausimo. Dėl to, kiek prokuratūra įdėjo į viešuosius ryšius, su tokia aistra, su tokiomis formuluotėmis, su tokiomis didžiulėmis pastangomis išrideno Baudžiamąjį kodeksą ir visus šiuos pranešimus spaudai į viešumą, susidarė toks įspūdis, kad Klaipėdos prokuratūra eina į paskutinį mūšį. Tai toks svarbus prokuratūrai klausimas, kad reikia sutrypti ir sudaužyti Kultūros paveldo departamentą? Ar jūs manote, kad tai buvo išimtis, kad tai buvo klaida, kad buvo pasitelkti konkretūs pareigūnai?
Ne. Deja, tai yra sistema. Tiriantis bylą Kauno prokuroras, į kurį kreipėsi Kultūros paveldo departamentas dėl Kauno „stiklainio“ Laisvės alėjoje 90, bylos nebaigęs jau viešumoje spaudoje aiškina, kad viskas yra gerai. Jis jau irgi formuoja nuomonę. Kultūros paveldo departamento specialistai, iškviesti į Generalinę prokuratūrą, patyrė didžiulį spaudimą. Kodėl jūs kariaujate su tais „stiklainiais“, kodėl jūs trukdote verslui? Ar iš tikrųjų Generalinės prokuratūros ir dviejų Kauno ir Klaipėdos prokuratūrų kompetencija ir misija gelbėti kažkokius nekilnojamojo turto projektus, kurių pilna Klaipėdoje stovi tuščių, vienkartinių kinietiško stiliaus dėžučių? Ar tikrai valstybė turi investuoti ir skatinti šias tuščias dėžutes? Ar valstybė vis dėlto turi vadovautis Konstitucija, saugoti paveldą ir prokuratūra turi ginti viešąjį interesą?
Dar daugiau pasakysiu. Žiūrint į tokią prokuratūros veiklą kyla kitas klausimas: kada mes sulaikėme juoduosius archeologus Kretingos rajone su ieškikliais, kompiuteriais, fotoaparatais ir žemėlapiais ir mašinoje esančiais iškastais keliasdešimt archeologinių radinių ir kada po didžiulių pastangų ir spaudimų buvo atliktos kratos pas šiuos juoduosius archeologus ir kompiuteriuose buvo rastas jų susirašinėjimas su užsakovais iš Skandinavijos ir Rusijos, ir tuose Skype pokalbiuose buvo nurodytos sumos, sąskaitos, pavardės žmonių užsakovų, kurie pirko tuos kalavijus, kurie pervedė tas sumas, Klaipėdos apygardos prokuratūra, Skuodo prokuroras, pusantrų metų turėdami tas išklotines, piršto nejudino, kad nustatytų, paimtų, areštuotų tuos pinigus, paimtų tuos kalavijus, ieškotų tų supirkėjų, pardavėjų ar užsakovų. Net po to, kai mes teisme pamatėme šią medžiagą, kurią nuo mūsų kruopščiai slėpė Klaipėdos apygardos prokuratūra, net po to reikėjo gąsdinti I. Degutiene ir D. Grybauskaite Generalinės prokuratūros darbuotojus, kad jie pradėtų nors elementarius tyrimo veiksmus.
Ikiteisminio tyrimo skyriaus vadovo Z. Buroko pavaldinys ir pats Z. Burokas ginčo dėl šitų Skype pokalbių metu į mano klausimą, kodėl jūs netiriate šių atvejų, atsakė taip: „Tai literatūrinis kūrinėlis. Jie teisme sakys, kad tai literatūrinis kūrinėlis.“ Žiūrėkite, kokią mes gauname paradoksalią situaciją. Kuršių genčių kapus trejus metus nekliudomai plėšia žmonės, iš kurių vienas yra krašto apsaugos savanoris. Beje, šią bylą nagrinėjant jis kyla karjeros laiptais ir toliau sėkmingai ten dirba savanoriu, per 12 metų įgyja Krašto apsaugos ministerijoje puikių žvalgo įgūdžių, nes jis ten dirba žvalgu. Taigi šie žmonės nekliudomi vaikšto, nekliudomai dirba, nekliudomai naudoja aukščiausią įrangą, mokslines ataskaitas, susirašinėja Skype, atlieka finansines operacijas. Visa tai turi Generalinė prokuratūra ir nieko nedaro.
Štai antras atvejis. Ginčas dėl teismo formuluotės, užuot būtų sprendžiamas teisme, jis yra sprendžiamas pasitelkus viešuosius ryšius. Tai kur Generalinė prokuratūra ir kur Kauno ir Klaipėdos prokuratūros meta didžiausias pajėgas? Ar Konstitucijoje numatytų vertybių apsaugai, ar kokių nors konkrečių interesų apsaugai?
Iš mano kalbos jums gali susidaryti įspūdis, kad aš noriu pasakyti, kad mane ir Kultūros paveldo departamentą spaudžia prokurorai ir dėl to aš prašau, ir dėl to aš nenorėčiau tos bylos. Atvirkščiai. Tai, ką aš jums pasakoju, noriu pasakyti, kad tik viešame teisme šiuos konkrečius prokurorus galima įveikti. Tik žiniasklaidai aprašant šį viešą teismo procesą galima ištraukti į paviršių šios virtuvės detales.
Jūs atkreipkite dėmesį, kaip aš buvau dorojamas kaip asmuo. Ne tik Organizuotų nusikaltimų tyrimo skyriaus pavadinimas turėjo visuomenei parodyti, kad korumpuotas valdininkas teismo neišvengs. Mane perdavė kvosti Specialiųjų tyrimų tarnybai ir apie tai viešai taip pat visur, kiek galėjo, kalbėjo. Specialiųjų tyrimų tarnyba kvotą vykdo savo patalpose. Pagal jų vidaus instrukcijas bet kokie garso įrašymo prietaisai draudžiami. Aš prašau tyrėjos, kad man leistų įsirašyti kvotą. Ji man neleidžia. Aš prašau prokuroro, kuruojančio bylą, kad man leistų įsirašyti kvotą, jis juokiasi. Tyrėja šaiposi, aš bandau pasakyti, ar jums žinoma Žmogaus teisių konvencija, Lietuvos Respublikos Konstitucija, Orhuso konvencija? Iš manęs juokiasi. Prieš mane sėdi 30 metų moteris, kuri dirba taip, tarsi būtų baigusi žemesniąją milicijos mokyklą. Ji baigė mokslus nepriklausomybės laikais.
Į ką transformavosi mūsų teisėsauga, kokio lygio darbuotojai dirba Specialiųjų tyrimų tarnyboje, kodėl Specialiųjų tyrimų tarnyba, kai mes pagauname klastotoją, kuris svarstymo su visuomene protokolą suklastoja tam, kad „pramuštų“ dar vieną „stiklainį“ Žvejų g. Klaipėdoje, vilkina bylą tol, kol sueina senatis, o ant manęs išvaro visas įmanomas patrankas? Kas sugalvojo sistemą, kad tokia kvota turi vykti Specialiųjų tyrimų tarnybos patalpose? Aš klausiu, kodėl Specialiųjų tyrimų tarnyba mane kvočia, juk klausimas ne dėl kyšio paėmimo? Man toji (atrodanti kaip milicijos mokyklą baigusi) moteris sako: „Mes spėjame, kad jus papirko nevyriausybinės organizacijos, kurios kovoja su „stiklainių“ statyba senamiesčiuose.“ Atsiprašau, kokius kyšius man gali sunešti tie bėdžiai kultūrininkai?
Ar tikrai mūsų valstybėje yra viskas gerai, ar tikrai mūsų teisėsauga nenusivažiavo velniai žino kur, ar mes nepametėme vertybių klausimo? Ir štai šioje situacijoje tam, kad būtų galima nuplėšti nuo šitų konkrečių teisėsaugos pareigūnų jų apsimestines kaukes, tam, kad būtų galima visuomenei parodyti, kad jie iš tikrųjų bizniauja, vienintelis geras, teisingas ir veiksmingas vaistas būtų atviras teismas.
Kodėl aš tikiu, kad teismas būtų gydomoji procedūra? Mes turime ir išimčių. Šiauliuose Specialiųjų tyrimų tarnyba gaudo ir pagauna, Panevėžyje gaudo ir pagauna teritorijų planavimo srityje biznį darančius politikus, savivaldybių tarybų narius ir verslininkus. Ne tik pagauna, prokuratūra, prižiūrinti ta bylas, ne tik pateikia normalius kaltinamuosius aktus, ne tik atveda iki teismo, – teismai juos nuteisia realiomis bausmėmis, apeliacijos peržiūrėtos, jie visi turi teistumus. Bet tik dviejose vietose – Šiaulių ir Panevėžio regionuose.
Tai šitas teismas, jeigu jūs leistumėte mane teisti ir leistumėte man šituos argumentus, kuriuos aš sakau jums, pateikti teisme, taip pat specifinius argumentus… Aš manau, kad tokiu būdu mes visi kartu padėtume generaliniam prokurorui padaryti reformą, kad ir Klaipėdos apygardos prokuratūroje, ir, beje, Specialiųjų tyrimų tarnyboje būtų tokie patys principai ir vertybės, ir praktika kaip Šiaulių ir Panevėžio specialiųjų tyrimų tarnybose ir šitose prokuratūrose. Kito kelio iš tikrųjų aš nematau. Seimas negali kištis į prokurorų veiklą, generalinis prokuroras sugaudyti visų bizniaujančių savo pavaldinių, turint omeny įstaigos didumą, taip pat negali, vadinasi, vienintelis veiksmingas veiksmas ir vaistas būtų atviras ir viešas teismas, kuriame aš ir mano kolegos iš Kultūros paveldo departamento galėtume įrodyti, kad Klaipėdos prokuratūra ir Klaipėdos specialiųjų tyrimų tarnyba sąmoningai ir tyčia užėmė vieną aiškią poziciją, nieko bendro neturinčią su konstitucinėmis nuostatomis.
PIRMININKAS. Atsiprašau, gal būtų galima…
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Paskutinį sakinį, jeigu galima. Aš taip pat noriu kolegų labai paprašyti balsuoti už sutikimą leisti patraukti mane baudžiamojon atsakomybėn dėl to, ką aš pasakiau anksčiau. Kadangi priekaištauju Klaipėdos prokurorams dėl Konstitucijos nesilaikymo, noriu ir Seimo narių paprašyti leisti man pasinaudoti konstitucine nuostata, aš ją turiu, ji man leidžia jūsų prašyti. Konstitucijos 31 straipsnio 2 dalis sako: „Asmuo, kaltinamas padaręs nusikaltimą (o man tas kaltinamasis aktas yra įteiktas teismo), turi teisę, kad jo bylą viešai ir teisingai išnagrinėtų nepriklausomas ir bešališkas teismas.“
Aš prašau Seimo narių nekartoti E. Lementausko istorijos, aš nenoriu, kad E. Lementauskas man sakytų: kolega. O jis tai padarė iš karto, kai aš prisiekiau. Tegul neįsižeidžia E. Lementauskas, bet aš, kaip žmogus ir dabar Seimo narys, manau, kad jeigu aš ir E. Lementauskas esame kaltinami padarę nusikaltimus iki tapdami Seimo nariais, aš manau, mums neturėtų būti taikomas imunitetas. Aš nežinau, kodėl taip yra, kad mums taikomas. Jūs čia žinote geriau ir daugiau, todėl aš čia stoviu, ta procedūra turi būti įvykdyta. Bet aš vis dėlto manau, kad jeigu Seimo narys sako, kad aš sutinku būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, imunitetas neturėtų būti jam taikomas. Jeigu neklystu, taip yra Prancūzijoje, Vokietijoje, Anglijoje ir panašiai.
Taigi, kolegos, leiskite man ir Kultūros paveldo departamentui, ir toms visuomeninėms organizacijoms įveikti Klaipėdos specialiųjų tyrimų tarnybos šnipus ir prokurorus, kurie negina viešojo intereso, Klaipėdos miesto apylinkės ir, jeigu reikės, aukštesniuose teismuose. Teisingumą Lietuvoje vykdo teismai. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamasis Nagli, mes manome, kad jau baigėte.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Prašau jūsų pagalbos.
PIRMININKAS. Gerai. Ačiū. Tik viena pastaba. Ne mes, čia sėdintys, sugalvojome, o nusako šalies Konstitucija ir Seimo statutas taikyti tokią procedūrą. Čia tik pastaba jums.
Gerai. Yra tokia Statuto nuostata, kad du turi teisę kalbėti už, du – prieš. Iš tribūnos. Vėliau kalbėsime dėl balsavimo motyvų. Dabar, žiūrėdamas į užsirašiusius, klausiu, ar jūs norite kalbėti iš tribūnos, ar tiesiog kalbėti dėl balsavimo motyvų? Jeigu nėra norinčių dalyvauti diskusijoje, mes galime iš karto suteikti žodį asmenims, kurie yra užsirašę kalbėti. Jūs norite dalyvauti diskusijoje? Prašom.
E. JURKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Naglis ilgai kalbėjo, aš sutrumpinsiu savo kalbą. Kadangi taip pat esu klaipėdietis, papasakosiu šiandieninę istoriją. Kai gerbiamąjį Naglį Klaipėdos žmonės išrinko į Lietuvos Respublikos parlamentą, jo pareigas laikinai eiti perdavė valstybės tarnautojai poniai Audronei Puzonienei. Ji taip pat nesuderina, nepasirašo to projekto, tačiau jai baudžiamoji byla nekeliama.
Antras dalykas. Taip pat po tuo projektu nepasirašė Kultūros paveldo departamentas, deja, prokuratūra to dalyko nekelia ir nesankcionuoja baudžiamosios bylos.
Taigi, kolegos, kviečiu balsuoti už imuniteto panaikinimą ne todėl, kad N. Puteikis kaltas, bet todėl, kad prokuratūra atsakytų už savo veiksmus, galbūt šališkus, galbūt neteisingus. Kviečiu pritarti imuniteto panaikinimui.
PIRMININKAS. Dabar P. Gražulis – prieš.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, yra gana dviprasmiška situacija ir labai sunku balsuoti. Asmeniškai buvau nusprendęs balsuoti prieš ir štai kokie argumentai. Argumentai tie, kuriuos išdėstė N. Puteikis. Ar mes šiandien saugome savo paveldą, ar mes jo nesaugome? Man kilo tokia mintis, kad galbūt reikėtų Seimo nutarimu pavesti Antikorupcijos komisijai arba sudaryti atskirą Seimo darbo grupę, kad išsiaiškintume visą tą situaciją. Galbūt pati Klaipėdos prokuratūra ir prokuratūros darbuotojai yra papyraginti verslininkų, o ne N. Puteikis kultūros darbuotojų arba paveldo saugotojų.
Mes matome, kas darosi ne tik Klaipėdoje, Kaune paminėti atvejai, mes matome, kas atsitiko su tam tikrais objektais Vilniaus senamiestyje, kad verslininkai daro didžiulę įtaką, kad galėtų pastatyti vieną ar kitą verslo objektą, ir taip pasitelkia prokuratūrą arba kitas institucijas. Situacija yra tikrai gana sudėtinga, bet vienas momentas.
Yra gana iškalbus momentas. Kai prokuratūra viešai kaltino N. Puteikį, kad jis yra pažeidęs įstatymus, ir buvo iškelta baudžiamoji byla, vyko rinkimai. Gerbiamieji, vyko rinkimai. Pažiūrėkite, ką pasakė tauta. Ar mums tautos balsas, tautos valia nėra svarbi? Tauta pasakė išrinkdama jį Seimo nariu ir pirmajame ture jis gavo tiek balsų, kiek visi kiti kandidatai. Vadinasi, tauta pasitikėjo N. Puteikiu, nepasitikėjo prokuratūra, nepasitikėjo verslininkais ir visais tais, kurie kaltino N. Puteikį. Ar tai nėra kokie nors simptomai mūsų tautos?
Kitas dalykas. Aš taip pat šiek tiek abejoju, ar reikėtų atiduoti N. Puteikiui, kad būtų vis dėlto… jis sako, kad įrodys tiesą teisme. Gerbiamasis Nagli, nė viename teisme… mes kartu gynėme viešąjį interesą Klaipėdos administraciniame teisme, o kiek mes teismų laimėjome? Ar jūs jau taip garantuotas, kad teismai mūsų valstybėje vykdo teisingumą? Pažiūrėkite į visuomenės apklausas, kodėl nepasitiki mūsų teismais visuomenė. Taip pat neturiu didelio pasitikėjimo, nes man teko ne vieną kartą irgi ginti visuomenės interesą, ir matau, kad teismai taip pat, mano giliu įsitikinimu, pasielgė nevisiškai teisingai. Kadangi aš esu vienas iš tų, kuris, gerbiamasis Nagli ir gerbiamieji Seimo nariai, netikiu, kad teisėjai yra antžmogiai ir kad teismams visiškai niekas nedaro įtakos, vis tik pasilieku prie savo principinės nuostatos. Aš manau, kad Naglis, kaip tuometinis valdininkas, pasielgė principingai, nors jam buvo iškelta baudžiamoji byla, jis nederino to projekto. Norėčiau, kad visi mūsų valstybės tarnautojai ir valdininkai būtų tokie principingi, gintų miesto ir žmonių interesus, todėl aš balsuosiu, gerbiamasis Nagli, prieš.
PIRMININKAS. Dabar M. Zasčiurinskas. Diskusijoje kalbėsite ar jau nenorite?.. Ne, nenorite. Aišku. Taigi norinčių kalbėti daugiau neturime, nėra. Tuoj, minutėlę, pažiūrėsime už, prieš. Dabar dar tokia procedūra numatyta. O gal kas užsirašęs? Prašom, nereikia. Ar tikrai norite kalbėti už? M. Varaška – nuomonė už. Ar norite kalbėti?
M. VARAŠKA (TS-LKDF). …norėjo kalbėti?
PIRMININKAS. Kaip? Priėmimas? Dabar ir vyks. Keturios nuomonės – už, keturios – prieš.
M. VARAŠKA (TS-LKDF). Aš noriu paraginti gerbiamuosius kolegas balsuoti už ir niekaip kitaip, nepaisyti to, kam mes čia tą teisinę neliečiamybę atimame, ir nepaisyti to, kokie argumentai yra pasakomi iš tribūnos. Tai yra tiktai formalus sprendimas dėl ėjimo, leidžiantis teismui vykdyti savo funkciją. Jokių kitų argumentų čia nereikia.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – Ž. Šilgalis.
Ž. ŠILGALIS (MSG). Gerbiamieji kolegos ir gerbiamasis Mantai, iš tikrųjų teisinis imunitetas yra ne šiaip sau suteikiamas. Mes šioje kadencijoje svarstėme ne vieną atvejį, labai įdomų ir labai kontroversišką atvejį. Turbūt visi čia sėdintys sutiks, kad jeigu kur nors galima įžvelgti politiką, tai šiuo klausimu jos, ko gero, yra daugiausia. Rinkėjai, kurie išrinko poną N. Puteikį į Seimą, išrinko turbūt ne tik tam, kad ponas N. Puteikis dabar bandytų pasodinti STT, prokurorus ir visą kitą teisėsaugą, kuri galimai veikia neskaidriai ir atstovauja kieno nors interesams, nes tam yra ir kitų priemonių: galima rašyti pareiškimus, galima teikti kaltinimus, kokie ir jam buvo pateikti, ir t. t. Rinkėjai išrinko jį tam, kad jis atstovautų Klaipėdos regiono interesams. Be jokios abejonės, šis teismo procesas, kad ir kokie rezultatai būtų, tas jo galimybes apsunkins. Reikėtų ir šį faktą įvertinti.
Kita vertus, žinote, mūsų valstybėje, visi puikiai suprantame, „teisingumas“ yra labai sąlyginė sąvoka. Ypač kai vyksta tokios bylos, kur yra tikrai dideli verslo interesai, labai dažnai yra pasakoma: prieš ką nors darydamas, pasverk savo ir oponento pinigines ir gerai pagalvok, ar tau verta pradėti. Taigi ir Nagliui, nors ir labai jį gerbiu, aš tikrai nesu tikras, kad pavyktų, nes koks bus galutinis sprendimas, niekas nežino. Tuo labiau kad ne visada, kaip minėjau, lemia argumentai. Tik jokiu būdu, žinoma, nesuabsoliutinu ir nenoriu pasakyti, kad visa mūsų teisinė sistema, įskaitant ir visus pareigūnus, yra supuvusi. Bet kad ji yra šiek tiek papuvusi, tai yra faktas, mes visi tai žinome ir visi tai matome. Todėl, mano vertinimu, N. Puteikis turėtų eiti Seimo nario pareigas. O jeigu ką nors reikės įrodyti jas baigus, tos galimybės, kaip visada, išlieka, bet yra ir kitų būdų, kuriuos aš minėjau. Taigi aš, deja, nors ir labai gerbiu, nors ir yra prašymas, vis tiek susilaikysiu.
PIRMININKAS. A. Stancikienė – nuomonė už.
A. STANCIKIENĖ (TS-LKDF). Žinot, kolegos, jeigu mes visi pradėtume sverti, principingai ar neprincipingai pasielgta, pagal piniginės storį, turbūt neturėtume nė vieno principingo valstybės tarnautojo. Iš tikro aš esu susipažinusi gana nuodugniai su tais dokumentais, kurie susiję būtent su tuo teisminiu procesu, ir manau, kad nėra galimybės N. Puteikiui pralaimėti tą teismą. Yra tiktai fantastiška galimybė iš tikro parodyti, kad Lietuvos valstybei rūpi jos paveldas ir iš tikro tą procesą, kuris yra masiškai prasidėjęs, tai yra naikinami tiek mūsų maži miesteliai, kaimeliai, jau nešnekėsim apie Vilniaus, Kauno ir Klaipėdos senamiesčius, iš tikro tas kultūrinis paveldas, kuris yra mūsų tautos galybės įrodymas… Aš noriu pasakyti, kad yra puikiausia proga dar kartą tikrai įrodyti, kad valstybei rūpi paveldas, ir iš esmės vieną kartą baigti tą paveldo niokojimo epopėją. Aš tikrai prašyčiau visus palaikyti neliečiamybės panaikinimą ir iš esmės linkiu N. Puteikiui sėkmės teisme.
PIRMININKAS. Deja, bet N. Puteikis nekalbės. Nuomonė už – V. Aleknaitė-Abramikienė.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, nepritariu tiems ciniškiems pareiškimams, kad Lietuvos valstybėje teisingumą lemia piniginės storis. Tai, kad yra tokių teisėjų, nereiškia, kad mes neturime žvelgti į priekį, nereiškia, kad mes neprivalome turėti vilties. Konstitucija yra ta vertybė, kurią kiekvienas Seimo narys turi ginti, tačiau ne tokiais veidmainingais būdais, kaip čia vienas, išgyręs N. Puteikį, po to pareiškė, kad jis balsuos prieš. Kiekvienas, kuris nepritars šiam teisės aktui, kiekvienas, kuris neleis panaikinti N. Puteikio imuniteto, bijo tiesos. Tik tiek aš ir noriu pasakyti. Visi, kurie nori tiesos, kurie nori ginti Lietuvos valstybės Konstituciją ir jos saugomas vertybes, balsuos už.
PIRMININKAS. J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Iš tikrųjų po tokios gražios, ugningos kolegės, kuri prieš mane kalbėjo, kalbos beveik ir neturiu ką pridurti. Pasirašau po jos žodžiais ir dar papildomai norėčiau pasakyti. Šiandien mes turime galimybę balsuoti dėl kolegos neliečiamybės ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, ir turime išsiaiškinti vieną dalyką, ar iš tikrųjų nėra čia politinio atspalvio, politinio susidorojimo ar ko nors panašaus. Tai, ką pasakė kolega Ž. Šilgalis, kad jis mano, kad tai akivaizdžiai yra politiniai reikalai, jeigu jis turėjo omeny valstybės kultūros politiką, kurią įgyvendina Kultūros apsaugos departamentas ir jo darbuotojai, jo valstybės tarnautojai, o ne valdininkai, kaip jūs daugelis kalbate… Nėra Lietuvoje valdininkų, gana kartoti tas klišes, kurių amžius jau yra šešiolika metų, seniai pasibaigęs. Tai vienas dalykas. Aš turiu pasakyti, kad tiek valstybės kultūros politiką, tiek Vyriausybės vykdo tie tarnautojai, tačiau kitos politikos aš čia nematau. Jeigu asmuo patrauktas atsakomybėn ir byla yra teisme, tai turi išsiaiškinti visus argumentus tiek už, tiek prieš. Aš balsuosiu už. Ačiū.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – P. Gražulis. (Balsas salėje) Tai buvo diskusijos, o dabar yra nuomonės. Taip parašyta Statute. Prašom.
P. GRAŽULIS (TTF). Jeigu ne gerbiamosios V. Aleknaitės-Abramikienės kalba, aš gal būčiau ir nekalbėjęs prieš. Ar gerbiamoji V. Aleknaitė-Abramikienė nematė šių „stiklainių“, ar, jos įsitikinimu, jų reikia Klaipėdos senamiesčiui? Ar reikia dar teisme jums įrodinėti? Ar jūs pati neturite savo pozicijos ir savo nuomonės? Aš esu, gerbiamoji Aleknaite-Abramikiene, tarp tų, kurie nevisiškai pasitiki teismais. Prisiminkite, kai vienas iš jūsų Seimo narių kritikavo vieną iš paskutiniųjų Konstitucinio Teismo nutarimų. Aš manau, kad kiekvienas pilietis turi teisę sakyti savo poziciją, net ir dėl Konstitucinio Teismo sprendimo. Kokią sukūrėme demokratinę valstybę? Dievą, Bažnyčią galime kritikuoti, o kažkokio teismo sprendimo negalime kritikuoti. Absurdas!
PIRMININKAS. Balsuojame! Balsuojantys už pritaria komisijos išvadai, balsuojantys prieš ir susilaikę mano kitaip. Tai ir viskas.
Šios rezoliucijos priėmimas
Už – 100, prieš – 2, susilaikė 7. Rezoliucija priimta.
Kviečiu Vyriausybės narius į tribūną. Pradėsime Vyriausybės valandą. Dabar replikos po balsavimo. Taip, prašau, ponas E. Jurkevičius.
E. JURKEVIČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Noriu priminti neseno balsavimo rezultatus dėl gerbiamo pono E. Lementausko. Labai gaila, kad mes taip pat solidariai nepasielgėme jo atžvilgiu.
Antras dalykas, noriu atkreipti Lietuvos Respublikos Prezidentės dėmesį į šį pasisakymą dėl Klaipėdos apygardos prokuratūros, nes viešasis interesas neginamas, neatsižvelgiama į visuomeninių organizacijų prašymus ir skundus, todėl labai kviečiu prezidentūros atstovus atkreipti dėmesį į Klaipėdoje esamą kultūros paveldo situaciją, ir ne tik.
PIRMININKAS. Taip. N. Puteikis – replika po balsavimo. Prašau.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Aš noriu padėkoti Seimo nariams, kurie balsavo už tai, kad teismas vyktų, o kolegoms, abejojusiems teismu, noriu priminti, kad Lietuvoje tiesiog nėra jokio kito mechanizmo, kuris galėtų išspręsti tokius ginčus. Skirtingai negu prokuratūra, dauguma teismų sprendimų gynė viešąjį interesą, per dvidešimt metų daugybėje teismų buvau, galiu pasakyti, kad nė kiek neabejoju teisingu teismu šioje vietoje, ir tikiu, kad tiek Klaipėdos, tiek aukštesni teismai, jeigu tokių bus, apgins viešąjį interesą ir kultūros vertybes. O Klaipėdos apygardos prokuratūrai ir STT tarnybai bus didžiulė gėda.
PIRMININKAS. Ž. Šilgalis.
Ž. ŠILGALIS (MSG). Gerai, kad tikima teisingumu, aš irgi juo dar tikiu. Aš tiktai noriu priminti gerbiamajam N. Puteikiui, kad ne kas kitas, o teismas įpareigojo jus pasirašyti tai, ko jūs nepasirašėte. Irgi būtent teismas, aš atkreipiu dėmesį.
PIRMININKAS (Č. V. STANKEVIČIUS, TS‑LKDF). Dabar noriu pasakyti, kad toliau pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas Č. V. Stankevičius. Dabar bus Vyriausybės valanda. Bet prieš tai žodį suteiksime gerbiamajam Seimo nariui J. Karosui, kuris stovi prie šoninio mikrofono. Prašau.
J. KAROSAS (LSDPF). Trumpa replika. Aš balsavau, žinoma, už, bet po gerbiamojo N. Puteikio kalbos taip ir nesupratau, kas traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, ar jis, ar Klaipėdos prokurorai?
PIRMININKAS. Protokole bus užfiksuota, kad kolega J. Karosas balsavo už nutarimą.
13.00 val.
Dabar opozicijos lyderis turi teisę pateikti savo klausimus. Kur jisai?
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš norėčiau užduoti du klausimus premjerui. Pirmas bus apie pinigus, antras apie gyvenimą.
Gerbiamasis premjere, netrukus jūs pateiksite 2012 m. biudžeto projektą, tačiau jau dabar yra aišku, kad tiek jūs, tiek finansų ministrė raginate, reikalaujate dar labiau veržtis diržus visiems Lietuvos piliečiams. Norėčiau jūsų paklausti, kaip šiame kontekste jūs pakomentuosite šiuos skaičius: 2011 m. vien Teisingumo ministerijoje ir jai pavestos srities valstybinėse įmonėse, pabrėšiu, priemokų ir priedų išmokėta pačioje Teisingumo ministerijoje 143 tūkst., Vilniaus pataisos namuose – 561 tūkst., Lukiškių tardymo izoliatoriuje – 596 tūkst., Registrų centre – virš 1 mln. Lt išmokėta priemokų ir priedų. Panaši padėtis yra Vidaus reikalų ministerijoje, Valstybinė įmonė „Regitra“ 2011 m. išmokėjo 2,8 mln. priedų. Premjere, kaip su tuo taupymu?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, noriu priminti, kad yra priedai, kurie mokami, pavyzdžiui, už stažą. Kadangi Seimas nesiima kol kas pertvarkyti valstybės tarnybos, tai tie priedai yra tiesiog sudėtinė atlyginimų dalis. Laikas jau tą būtų kaip nors ir atsiminti.
Antras dalykas, iš tiesų mes siekiame biudžeto tokio, kuris atitiktų Lietuvos galimybes ir atitiktų tarptautinių finansinių rinkų situaciją, siekiame, kad biudžeto deficitas neviršytų 2,8 % nuo bendrojo vidaus produkto, nes tai yra svarbu visiems Lietuvos žmonėms. Esant tokiai neramiai situacijai pasaulio rinkose, euro zonoje, jūs turbūt gal tuos dalykus irgi skaitote ir matote kartais, jeigu ne, tai mes galėtume atsiųsti, nes ir lietuviška spauda apie tai rašo, jeigu mes į tai nereaguotume, tai nuo to visų pirma nukentėtų kaip tik tie Lietuvos žmonės, kurie yra mažiausiai socialiai apsaugoti. Aš raginu ne užsiimti populizmu, taip pat ir opozicijoje būnant, o rūpintis pagrindiniais, pamatiniais dalykais, kurie yra svarbūs ne tiktai finansų ministrei, ne tiktai premjerui, bet ir kiekvienam Lietuvos žmogui. Aš raginu opoziciją pradėti dirbti rimtai ir rūpintis kiekvienu Lietuvos žmogumi.
PIRMININKAS. Klausia J. Olekas. Atsiprašau, čia dar nebuvo dviejų klausimų. V. Mazuronis, kaip opozicijos lyderis, dar pateikia antrą klausimą.
V. MAZURONIS (TTF). Dėkoju premjerui už palinkėjimus, bet mes populizmą kitaip suprantam, jūs – milijoninius priedus mokėdami, o mes sakydami, kad reikia nesmaugti žmonių.
Antras klausimas apie gyvenimą. Gerbiamasis premjere, jūs tikriausiai žinote, tikiuosi, kad žmogus, gaunantis minimalų atlygį, į rankas gauna 678 Lt 50 ct (tokių žmonių Lietuvoje netoli 70 tūkst.), iš jų apie 250 Lt išleidžia šilumai, elektrai, komunalinėms paslaugoms, apie 40 Lt turi mokėti už darželį, 85 Lt mėnesinis būtinas transporto bilietas, 50 Lt – rūbai, avalynė, muilas ir panašiai, 20 Lt – vaistams ir kitiems dalykams, lieka 233 Lt, tai yra po 7 Lt 50 ct dienai. Gerbiamasis premjere, kaip išgyventi iš 7,5 Lt dienai žmonėms, galintiems nusipirkti tiktai tai, ką tik jums atnešėme? Ten, kur jums perdavėme tą paketą šiandien ryte, parduotuvėje kainavo 7 Lt 50 ct – duonos kepalėlis, druska, kruopos ir daugiau nieko. Kiek laiko jūs išgyventumėte, jeigu maitintumėtės tik tokiu maistu?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, kaip jūs žinote, šiluma mažas pajamas gaunantiems yra kompensuojama. Aš supratau jūsų siūlymą didinti valstybės išlaidas visiškai neskaičiuojant. Aš turiu jums klausimą atgal. Kokį deficitą kitais metais jūs siūlote valstybės nacionaliniame biudžete turėti? Ar jūs iš tikrųjų ir tikrai norite, kad šalies finansai būtų nestabilūs, kad nebūtų galima laiku išmokėti atlyginimų, kad nebūtų galima laiku išmokėti pensijų? Ar tai tikrai yra toks jūsų noras? Ar mes galime skelbti, kad štai opozicijos lyderis, atstovaujantis visai opozicijai, būtent to siekia? Ar tikrai tai yra jūsų atsakomybė paprastam Lietuvos žmogui taip suprantama? Ar jūs suprantate, kad iš tikrųjų tai, kas vyksta Graikijoje, Portugalijoje ir euro zonoje, liečia ir mus, ir jus taip pat. Jūsų atsakomybės klausimą mes turime nagrinėti, kaip jūs matote tą situaciją. Aš iš jūsų negirdžiu jokių pasiūlymų, kaip spręsti problemas. (Balsai salėje) Šioje vietoje norėčiau priminti, kad Trišalėje taryboje su profesinėmis sąjungomis, su darbdaviais mes labai atidžiai nagrinėjame visą situaciją ir minimalios mėnesinės algos klausimą. Turiu pasakyti, kad ten aš matau daugiau racionalaus požiūrio į problemas, negu kartais klausydamasis jūsų tokių nelabai rimtai man atrodančių veiksmų ir pareiškimų.
PIRMININKAS. Šiuo atveju klausimus užduoda Seimo nariai, o ministrai į juos atsako, bet jūsų atsakyme buvo retoriniai klausimai. Aš dar kartą įjungiu mikrofoną V. Mazuroniui, kuris nori papildyti savo klausimą ir patikslinti.
V. MAZURONIS (TTF). Ačiū. Gerbiamasis premjere, žinote, mes tikrai, kai pateiksit biudžetą, pateiksime tuos dalykus, bet mūsų prioritetas yra žmogus, kuris negali išgyventi iš to maisto. Jūs, tarp kitko, neatsakėte, kiek dienų tokį maistą valgytumėt. Kiek valgysite, tiek mes, frakcija „Tvarka ir teisingumas“, jums atnešime kiekvieną rytą šiuos klausimus. Dėl pasiūlymų. Kokius jūs pasiūlymus galite išgirsti, kai jūs bijote ir iš Vyriausybės pasitarimų išvarote opozicijos atstovus.
PIRMININKAS. Dabar jau klausimą galėtų pateikti J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš taip pat norėčiau paklausti premjero ir, kaip suprantu, jam sunkiai sekasi suprasti opozicijos klausimus, tai aš lėčiau gal tą klausimą užduosiu. Gerbiamasis premjere, aš, kaip ir Lietuvos žmonės, beveik praradau viltį, kad jūs įgyvendinsite namų renovavimo programą. Tai vėlgi ne išlaidos, o pajamos iš tikrųjų, pajamos daugeliui Lietuvos žmonių, mažesnės išlaidos mokant už šildymą šaltą žiemą, pajamos į biudžetą mokesčių pavidalu ir taip toliau. Mano žiniomis, jūsų pažadas po 2 tūkst. kasmet renovuoti virto tiktai dviem namais per trejus metus.
Bet aš noriu paklausti. Kita programa taip pat duotų pajamų, generuotų, tai šiferio keitimo programa, mano žiniomis, jinai taip pat yra sustabdyta. Gal čia ir aplinkos ministras (atrodo, atėjo) galėtų jums padėti, bet iš tikrųjų būtų galima surinkti pajamų, turėti sveikesnę aplinką, išmokėti pensijas ir padidinti minimalią algą. Norėčiau išgirsti jūsų atsakymą. Ačiū.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų į antrą dalį klausimo ir žemės ūkio ministras galėtų detaliau atsakyti. Iš tikrųjų yra planuojama kitais metais kaimiškose vietovėse didelė stogų keitimo programa, ir aš tikiuosi, kad ją realizuosim. Ministras galėtų papildomai pasakyti.
Dėl daugiabučių namų renovacijos. Taip, programa lėčiau įsibėgėja, negu mes planavome. Deja, turiu pasakyti, kad gal ir žmonėms, klausantis ir politikų kalbų, ir ne visada pagrįstos šios programos kritikos, tikėjimo šia programa neužteko, kad jie drąsiau pradėtų ją įgyvendinti, būtų labai gerai, jeigu sutartume ir visi politikai sakytų, kad tai yra svarbi programa ir žmonės turi drąsiau dalyvauti. Bet, kiek žinau, norinčių dalyvauti programoje skaičius nuolat didėja, dabar jau yra virš 200 paraiškų. Čia aplinkos ministras galėtų detalizuoti, tikiu, kad nuosekliai einant toliau ir papildomai Seimui priėmus reikalingus įstatymus iš tikrųjų programa įsibėgės.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš papildysiu.
PIRMININKAS. Ministrai papildys. Žemės ūkio ministras.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mes su Aplinkos ministerija jau baigiam visus derinimo darbus. Dabar ateina savivaldybių eilė, kai turi patvirtinti savo rajono planus. Ministerijoje yra Kaimų atnaujinimo programa. Iš tos dalies bus finansuojamas stogų atnaujinimas, 50 % intensyvumas, taip, taip. O Aplinkos ministerija nemokamai utilizuos suvežtą į vieną vietą (rajonuose bus nustatytos specialios vietos) tą kenksmingą medžiagą – asbestą, kuris yra senajame šiferyje. Tikimės, kad Europos Komisija pritars mūsų pakeitimams, nes čia reikia kai kuriuos pakeitimus padaryti, ir nuo kitų metų ši programa pradės veikti. Aišku, jinai negalės paliesti didžiųjų miestų, tie miesteliai, kuriuose yra 3 tūkst. gyventojų, šia programa galės naudotis.
PIRMININKAS. Atsakymai baigti į šį klausimą? Taip. Dabar klausia A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Klausimą norėčiau pateikti energetikos ministrui. Gerbiamasis ministre, mes vakar truputį su jumis kalbėjomės, tačiau šiandien dar norėčiau jūsų ne tiek paklausti, kiek paprašyti. Vyriausybės nutarimas Nr. 14-25 „Dėl valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo 2010–2014 metų programos patvirtinimo“, yra toks Vyriausybės nutarimas, priimtas 2010 metais, ir vienas iš jo punktų 18.1 „Smulkaus ir vidutinio verslo regione plėtra“. Pagal šią priemonę šiais metais buvo numatyta skirti 1 mln. 300 tūkst. Lt. Gerbiamasis ministre, labai noriu jūsų paprašyti, kad pasirašytumėte įsakymą ir tie pinigėliai atkeliautų į regioną, jau yra atrinktos įmonės, kurios galėtų pasinaudoti šia parama. Kada tai bus padaryta? Labai ačiū.
A. SEKMOKAS. Labai ačiū už klausimą. Aš vakar pasidomėjau šiuo klausimu. Iš tikrųjų mes skiriame paramą energetinėms reikmėms, būtent šildymui, efektyvumui didinti, ir jeigu vietinis verslas teiks paraiškas būtent tokiems projektams, be abejo, mes tas paraiškas tenkinsime ir užtikrinsime tos programos vykdymą. Kitokiems poreikiams, turint situaciją, kad Ignalinos atominei elektrinei uždaryti reikia nemažų lėšų, mes manome, kad yra skirta gana daug ir skirta kitų lengvatų, tai mes manome, kad visgi šias lėšas turėtume skirti būtent energetiniam efektyvumui didinti, taip pat tai galima daryti ir per vietinį verslą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dabar klausia D. Mikutienė. Ruošiasi L. Kernagis.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Dėkoju, pirmininke. Aš norėčiau paklausti sveikatos apsaugos ministro. Beveik kas mėnesį Lietuvą sukrečia skaudūs įvykiai dėl žmonių netekčių, ypač vaikų, ir, manau, pagrįstai pacientai skundžiasi šeimos gydytojų darbu, kad jų krūviai yra nepaprastai dideli, yra ribojamas finansavimas, neužtenka lėšų, neužtenka laiko ir ne visi tyrimai yra padaromi laiku. Ar jūs nemanytumėte, kad reikėtų tinkamiau reglamentuoti šeimos gydytojų darbą, kad jokios diagnozės nebūtų nustatomos be tam tikrų atliktų tyrimų, nes dabar, matyt, taupymo sumetimais šitie dalykai nėra tinkamai reglamentuoti?
R. ŠUKYS (LiCSF). Dėkui už klausimą. Iš tiesų reglamentavimo, mano įsitikinimu, tikrai pakanka. Kitas dalykas, kaip yra atliekamos pareigos ir kaip organizuojamas darbas pirminės sveikatos priežiūros centruose, konkrečiai šeimos gydytojo. Noriu pažymėti, kad galimybė siųsti pas vaikų ligų gydytoją šeimos gydytojui, jeigu jis pats nėra pediatras, yra neribojama. Vadinasi, neribojamas yra ir finansavimas. Jeigu iškyla klausimų, reikalinga kvalifikuota vaikų gydytojo, pediatro, arba konkretaus specialisto pagalba, čia tikrai nėra jokio finansavimo ribojimo. Lygiai kaip ir yra privalomi tam tikri aprašai, esant tam tikrom indikacijom, privalomų atlikti tyrimų, ir jeigu jie yra atliekami, tikrai finansavimas yra užtikrinamas.
Kitas dalykas, dėl kokių priežasčių konkrečiu atveju. O geriausiai tuos konkrečius atvejus aiškintis, kada kažkam kyla abejonių. Iš tiesų skundų mes gauname, gauname ir kartu pridėtus kvitus už tyrimus, kada žmonėms tenka susimokėti patiems. Kiekvienas tas konkretus atvejis būna ištiriamas. Aš nekalbu apie tokius skaudžius atvejus, koks įvyko ne taip seniai, kada mirė vaikas. Šitas atvejis tikrai bus ištirtas labai kruopščiai – šeimos gydytojo veiksmai, vėlesni medikų pagalbos veiksmai. O kiekvienas konkretus atvejis, kada ar tyrimai yra nepaskiriami arba už juos reikalaujama sumokėti savo sąskaita, yra ištiriamas, ir tie tyrimai dažniausiai baigiasi tuo, kad ligonių kasos įpareigoja tuos pinigus grąžinti, nes tikrai dažnai nustatoma, kad nesilaikoma teisės aktų reikalavimų. Bet čia yra labai konkretu ir konkretaus gydytojo atsakomybės klausimai. Apskritai sisteminės problemos nėra. Yra, sakykim, tinkamo pareigų vykdymo, atsakomybės klausimas.
PIRMININKAS. Dabar klausia L. Kernagis. Ruošiasi klausti Ž. Šilgalis. Toliau posėdžiui pirmininkauja pirmininko pavaduotojas A. Čaplikas.
PIRMININKAS (A. ČAPLIKAS, LiCSF). Prašau, įjungtas mikrofonas.
L. KERNAGIS (KPF). Ačiū. Norėjau paklausti krašto apsaugos ministrės, bet kadangi jos nėra, tai visi klausimų atsakymų laurai teks vėl premjerui kaip visada. Rugpjūčio mėn. prasidėjo 12 šarvuotų visureigių įsigijimo projektas. Nieko nesako? Jų bendra vertė yra 15 mln. Lt, kuriuos reikia sumokėti iki šių metų pabaigos, iki 2012 metų. Dabar norėčiau sužinoti paprastą dalyką, neklausiu, iš kur ateis pinigai. Ar tie visureigiai po misijos grįš atgal į Lietuvą, ar jūs turite tokią informaciją, ar ne? Ačiū.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Žinokite, tikrai negaliu atsakyti į tokį techninį klausimą, karinės technikos klausimą. Galėčiau perduoti Krašto apsaugos ministerijai arba jos specialistams, kad jus tiesiog informuotų, nes aš tikrai turiu prisipažinti, kad nežinau atsakymo.
PIRMININKAS. Klausia Ž. Šilgalis. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
Ž. ŠILGALIS (MSG). Šiaip tai aš per kiekvieną Vyriausybės valandą norėčiau užduoti klausimą kultūros ministrui, bet kadangi nieko konkretaus neišgirstu, tai kurį laiką tiek jau to, pailsėkite. Klausimas finansų ministrei. Svarstant praėjusių metų biudžetą, gal pamenate, iš tikrųjų Seime buvo tokių iniciatyvų padidinti GPM atskaitymą, šiuo atveju Vilniui, nes GPM, jau visų yra pripažinta, nėra tinkamai sudėliotas, čia buvo ir 8 %, ir 5 %, ir t. t. Tada, aišku, galbūt buvo ir vėlokai, jau biudžeto projektas buvo. Mes kažkaip kalbėjome ir jūs lyg ir žadėjote šiais metais rasti sprendimus. Sakykite, ar šiais metais bus kažkas toje srityje daroma, ar galima tikėtis, kad tas planavimas bus šiek tiek teisingesnis, ar bus į jį atsižvelgta?
I. ŠIMONYTĖ. Dėkoju už klausimą. Klausimas labai sunkus, nes turiu pasakyti, kad ir nuo praėjusiųjų metų rudens, ir nuo pavasario, kada mes vertinome kitų metų projektą, mums, deja, teko sumažinti kai kurių labai svarbių parametrų projekcijas ir tai turi įtakos kitų metų biudžeto pajamoms. Pirmiausia aš kalbu apie darbo užmokesčio fondą, kuris turi įtakos gyventojų pajamų mokesčiui. Jūs juk girdite, kas aplinkui vyksta, kiek daug vyksta diskusijų dėl to, ir asignavimų valdytojams netgi buvo pateiktas pasiūlymas peržiūrėti savo išlaidas mažėjimo kryptimi.
Dėl tos priežasties iš tikrųjų aš matau mažas galimybes, nes tai turėtų vykti valstybės biudžeto sąskaita, o kitos savivaldybės tikrai nėra pasirengusios atsisakyti savo gyventojų pajamų mokesčio tam, kad Vilnius gautų didesnę mokesčio dalį. Bet mes kartu su biudžetu teikiame Seimui Žemės mokesčio įstatymo pakeitimus, kurie galėtų įtvirtinti gana rimtą, savarankišką pajamų šaltinį savivaldybėms. Jeigu Seimas tam pritartų, manau, kad Vilniaus savivaldybė yra ta savivaldybė, kuri turėtų absoliučiai didžiausią potencialą iš to gauti papildomos naudos.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi B. Vėsaitė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, klausimas jums. Taip netikėtai, bendraujant su verslininkais paaiškėjo, kad vis daugiau kapitalo nuteka į kitas šalis, ypač Olandiją, nes ten yra, kaip žinote, palankesnė mokestinė sistema, kuriamos papildomos darbo vietos, didėja įplaukos į kitų šalių biudžetus. O Lietuvos biudžetas patiria nepriteklių. Sakykite, ar jūs šioje srityje numatote kažką daryti? Ačiū.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, aš nežinau, su kuriais verslininkais jūs bendravote, aš žinau, kad prieš keletą metų savo sąskaitas į Olandiją perkėlė viena verslo grupė, tai „Vilniaus prekyba“. Kiek žinau, tai yra, ko gero, vienintelė didesnė grupė, kuri ten perkėlė savo sąskaitas. Matyt, dėl įvairių priežasčių, gal tuo metu buvo svarstomi LEO reikalai ar kiti dalykai. Jų perkeltos sąskaitos turbūt ir sudaro didžiausią dalį to, kas vadinama sąskaitų perkėlimu į Olandiją. Bet gal finansų ministrė galėtų papildomai pasakyti?
I. ŠIMONYTĖ. Dėkoju. Šiaip tas klausimas yra gana dažnai mitologizuojamas, nes galime pažiūrėti į pinigų srautus su kitomis valstybėmis ir pamatyti dar įdomesnių dalykų. Taip, yra šioks toks srautas į Olandiją, bet lygiai taip pat yra srautas ir iš Kipro. Ar tai reiškia, kad verslas iš Kipro masiškai bėga į Lietuvą? Akivaizdu, kad vyksta tam tikri verslo sprendimai. Olandija yra nepaprastai palanki valstybė holdinginėms struktūroms įsisteigti, juk į Olandiją nepabėgo nei pati prekyba, nei pats pardavimo verslas, nei gamyba, nei pati veikla, ji ir toliau yra vykdoma Lietuvoje, bet valdymo sprendimams ar valdymo įmonėms iš tikrųjų Olandijos mokesčių sistema yra gana palanki. Ir ne tiek dėl pačios pelno mokesčio sistemos, nes Lietuvoje irgi per pastaruosius metus (daugelis nepastebi, tyčia ar netyčia) mes padarėme labai daug sprendimų, Seimas priėmė labai daug pelno mokesčio pakeitimų, kurie būtent ir yra orientuoti, kad tokio tipo bendrovėms taip pat būtų labai palanku kurtis ir Lietuvoje. Lietuvos mokestinis režimas Europos Sąjungoje po Olandijos yra, ko gero, antrasis geriausias tokio tipo įmonėms, ir manau, kad Lietuvos įmonės tą įvertino ir įvertins.
Kitas dalykas, kuris yra visiškai objektyvus, tai, kad Olandija yra labai patogi tiems, kas galvoja apie plėtrą į įvairesnes pasaulio šalis, nes turi labai daug dvigubo apmokestinimo išvengimo sutarčių su tikrai labai svarbiomis ekonomikomis, kurių mes kol kas neturime. Mes iki galo nesugebame suinteresuoti tų valstybių pradėti su mumis derėtis ir tas sutartis pasirašyti. Mes tikrai tą tinklą tankiname, kiekvienais metais pasirašome vis daugiau sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, ir tikrai manau, kad toje viešoje diskusijoje apie verslo bėgimą į Olandiją yra daugiau tokio klegesio, negu objektyvaus aplinkybių, galimybių ir rezultatų palyginimo.
PIRMININKAS. B. Vėsaitė. Ruošiasi R. Žemaitaitis.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis premjere, šiandien iš tikrųjų nėra svarbesnio klausimo, kaip nedarbas Lietuvoje. Aš norėčiau paklausti, kas vis dėlto sugeneruos daugiau darbo vietų, premjere, ar naujos atominės statyba, ar esminis šilumos ūkio pertvarkymas? Už šilumą piliečiai sumoka virš 2 mlrd. Lt, už elektrą – virš 600 mln. Perėjimas prie biokuro ir renovacijos tai yra apie 200 tūkst. naujų darbo vietų. Faktiškai mes nedarbą Lietuvoje pašalintume, likviduotume ir tada nereikėtų virkauti, kad pensininkams 3 mėnesius atkurti pensijas pavėlinsime.
Šiandien gal jūs man neatsakysite, bet aš prašau jūsų, premjere, kad vis dėlto tokia analizė būtų pateikta. Aš įsivaizduoju, jūs ateisite prieš Kalėdas, kai jau visi Seimo nariai bus pakėlę sparnelius ir norės vykti į savo apygardas, ir liepsite mums balsuoti už projektus. Bet aš norėčiau vis dėlto matyti, kuris projektas Lietuvai yra naudingesnis socialiniu, ekonominiu ir ekologiniu aspektu?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, aš nelabai suprantu, o kodėl jūs taip keliate klausimą? Abu yra labai svarbūs ir abu turime realizuoti. Ir apsirūpinimas elektra, ir elektros ūkio pertvarka, šilumos ūkio pertvarka yra neabejotini prioritetai. Noriu pasakyti, kad kai jūs buvote Vyriausybėje ir G. Kirkilo Vyriausybė dirbo, lygiai taip pat tie prioritetai būdavo vardijami. Tuo prioritetų įgyvendinimo keliu eidami, žengėme jau konkrečius žingsnius, ir abu projektus skirtingais terminais turime įgyvendinti. Negalima galvoti, kad galime paimti įsivaizduojamus pinigus iš atominės elektrinės projekto ir įdėti į šilumos ūkį, nes tai yra visiškai skirtingų laikotarpių skirtingai finansuojami ir visiškai supriešinti vienas kitam klausimai.
PIRMININKAS. Klausia R. Žemaitaitis. Ruošiasi K. Daukšys. Jo nėra. Tai S. Bucevičius.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš noriu pateikti klausimą kultūros ministrui. Iš tikrųjų dėl Klaipėdos kultūros paveldo departamento, ko gero, jau čia ne viena problema, o keliasdešimt eina. Prieš keletą savaičių Kultūros paveldo departamento darbuotojai važiavo per Šilutės rajono savivaldybes ir tikrino, kaip yra prižiūrimi objektai, įtraukti į sąrašą. Man labai keista, kad pareigūnai gali taip elgis: atvažiuoja, ir jeigu yra kažkoks tvartelis ar dar kažkas įtraukta, jis yra griūvantis, žmonės yra socialiai remtini, neturi jokių lėšų išlaikyti, jiems skiria 1000 Lt baudą! Dabar tas žmogus neturi kuo išsimokėti tos baudos, atvažiuoja antstolis ir sako: gerbiamasis, mes tavo namą parduodame iš varžytinių. Gal galite man atsakyti, ar jūs tiems įtrauktiems į sąrašą objektams turite kažkokį finansavimą, skiriate tą finansavimą, o gal jūs iš viso nieko neturite? Tada išbraukime tuos sąrašus lauk! Negalima taip su žmonėmis elgtis. Dabar kraustoma iš namų, dvi šeimos kraustomos iš namo. Kaip šitaip?
A. GELŪNAS. Ačiū už iškeltą problemą. Ji iš tikrųjų yra labai aktuali. Pinigų, jūs teisingai pastebėjote, Paveldo departamentas turi tik labai ribotam skaičiui objektų. Šiuo metu mes esame sudarę darbo grupę, kuri labai rimtai dėl visos paveldo tvarkybos sistemos dirba. Tai yra tikrai labai konfliktinė ir viena iš chaotiškiausių sričių.
PIRMININKAS. Klausia S. Bucevičius, ruošiasi J. Ramonas.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėjau žemės ūkio ministro gerbiamojo K. Starkevičiaus paklausti. Šiandien mes priiminėjome įstatymą dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo, ministras A. Ažubalis mums pristatė, kiek tai yra susiję su stabilumo mechanizmu, taikytinu valstybėms narėms, kurių valiuta yra euras, ratifikavimo projektą. Kartu mūsų ūkininkai kelia labai paprastą klausimą. Šiandien mes priiminėjame kaip maža valstybė dėl stabilumo, kad padėtume galbūt išreikšti savo poziciją. Bet šiuo atveju kaip mūsų ūkininkai gali reaguoti arba kaip turėtų reaguoti, gerbiamasis ministre, į tokius pareiškimus, kad Europa išmokomis susilygins su Lietuva po 14–17 metų ir tai dar su dideliais klaustukais?
Prašom pasakyti, viena vertus, mes darėme žingsnį, Europa dėl išmokų į mus nesisuka. Kokie bus priimti žingsniai ir kuo galėtų nacionalinis parlamentas padėti jums arba derybose, arba kai mes priimame tokius ratifikavimo dokumentus?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Ačiū už pasiūlymą dėl pagalbos į bendrą ratą. Reikia pasakyti, kad mes kryptingai šia linkme dirbame. Tiek premjeras, tiek ir Prezidentė. Vyriausybės yra aiški nuomonė, kad vis dėlto tiesioginės išmokos turi būti suvienodintos nuo 2014 metų. Tai yra mūsų kaip toks šūkis. Galiu pasakyti, kad esame vieningi, visos trys Baltijos valstybės esame priėmusios rezoliuciją dėl šio klausimo ir laikomės kaip vienas kumštis. Suprasdami, kad kiekvienu atveju derybos yra derybos, jos tik dabar prasidėjo, nes pagrindiniai sprendimai bus priimti Europos Parlamente, kaip žinote, geri derybiniai pamatai yra parengti. Ir visų bendras tikslas, tiek europarlamentarų, jau surengiau susitikimą su europarlamentarais dar prieš porą savaičių, supažindinau su šia problema, tikėsimės, kad visi kartu pasieksime bent aiškumo, kaip bus iki 2020 metų. Nes dabar jūs teisingai pastebėjote, kad žada tuos… dviem greičiais mes turėtume važiuoti net iki 2028 metų. To iš tikro mūsų kaimas nepakeltų. Jie važiuoja ketvirta pavara, o mes tik antra. Taip neturi būti. Arba turime važiuoti visi antra pavara, arba visi ketvirta pavara.
Dar norėčiau šiuo klausimu pasakyti. Pavyzdys. Šiandien mūsų tiesioginės išmokos yra 144 eurai, Europos Sąjungos vidurkis yra 249, o graikai gauna 600. Aš problemą dar matau, kad Graikijoje tiesioginės išmokos yra pavirtusios socialine programa. O kai socialine programa virsta, tai irgi yra labai blogai ekonomikai.
Mūsų tikslas, ir derybinis, – aktyvus ūkininkas (yra diskutuojama dėl tos sąvokos), kad būtinai išmokas reikėtų mokėti tiems ūkiams, kurie kuria pridedamąją vertę, o ne tiems, kurie tik nušienauja. Gerą agrarinę būklę palaiko. Juk maisto produktų šiandien reikia. Mūsų pramonė yra galinga. Tik paduok, ji viską perdirbs. Tačiau pati priemonė kartais, kaip sakau, virsta socialine priemone, o tai nėra gerai. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausti turėtų J. Ramonas. Jo salėje nėra. Klausia K. Uoka. Salėje nėra. Klausia E. Jurkevičius, ruošiasi V. P. Andriukaitis.
E. JURKEVIČIUS (TS-LKDF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Mano klausimėlis būtų dviem ministrams – tai E. Masiuliui ir R. Palaičiui. Kas jus įpareigojo ar rekomendavo vakar dienos „Lietuvos ryto“ televizijos laidoje su Edmundu Jakilaičiu skleisti ir viešinti tikrovės neatitinkančią informaciją dėl galimo atlyginimų mažinimo 2 % valstybės tarnautojams, policininkams, ugniagesiams? Prašom atsakyti.
PIRMININKAS. Klausia, kuris pirmas turėtų atsakyti?
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis Seimo nary, už klausimą. Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad mūsų dalyvavimas laidose, kaip ir jūsų dalyvavimas laidose, turbūt nėra Vyriausybės valandos aptarimo tema. Iš tikrųjų už kiekvieną šioje laidoje pasakytą žodį aš atsakau. Be jokios abejonės, kai mes kalbėjome apie galimą darbo užmokesčio mažinimą, mes turėjome omeny tuos sektorius, kuriuose 2 % taupymas tikrai tiesiogiai paliestų darbo užmokesčio fondą. Pavyzdį galiu pasakyti – tų pačių universitetų dėstytojų atlyginimai. Mažinant 2 % universitetų biudžetus, tai paliestų ir dėstytojų atlyginimus. Šiuo atveju, gerbiamasis Evaldai, aš ir šiandien esu įsitikinęs, kad jokios netiesos nekalbėjau. O dėl kai kurių jūsų pasakymų irgi turėčiau klausimų.
PIRMININKAS. Prašom.
R. PALAITIS. Jei galima, dar pridėsiu. Tikriausiai gerbiamajam Seimo nariui žinoma, kad policijos pareigūnų atlyginimas yra konstruojamas ne vien tik iš bazinės algos, o yra konstruojamas iš viršvalandžių, iš priedų už šeštadienius ir sekmadienius. Jeigu pinigų 2 % bus mažiau, atitinkamai jie tiesiog nebudės šeštadieniais, sekmadieniais ir nedirbs viršvalandžių, atitinkamai atlyginimas jiems sumažės 2 %. Tai yra paprasta aritmetika. Štai jums atsakymas.
PIRMININKAS. Kas įgaliojo, klausiate? E. Masiulis įgaliojo E. Masiulį, kaip partijos pirmininką, o R. Palaitį įgaliojo A. Čaplikas.
R. PALAITIS. Mane įgaliojo mano sveikas protas.
PIRMININKAS. Gerai. Klausia V. P. Andriukaitis, ruošiasi A. Mazuronis.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis premjere ir gerbiamasis energetikos ministre, išties mes jau ne vieną kartą kalbame apie tai, kad tos lėšos, kurios buvo numatytos investicijoms, panaudojamos nepakankamai. Tiek namų renovavimo programa faktiškai nejuda, tiek šiferio programa. Štai dabar susidariusi kurioziška situacija su VIAP’o lėšomis.
Valstybinė kainų komisija negalėjo patvirtinti VIAP’o lėšų daugeliui energetikos sektoriaus įmonių, nes Energetikos ministerija nepateikė laiku, iki rugsėjo mėnesio pabaigos, savo skaičių, kaip reikia paskirstyti tas lėšas tarp visų subjektų. Tai yra šimtai milijonų litų. Jūs puikiai suprantate, kad įmonės, nežinodamos, kiek jos gaus lėšų, negali projektuoti savo darbų, negali finansuoti užsakymų, negali apskaičiuoti viešųjų pirkimų ir kitų dalykų. Išties tai yra sudėtinga ir labai sunki padėtis. Ypač žinant, kad daugelis lėšų investuojama į energetikos objektų saugumą.
Kokia dabar yra situacija, premjere? Ar jus tenkina tokia energetikos ministro ar ministerijos veikla, kada taip vėluojama paskirstyti lėšas, reikalingas ūkiui, reikalingas investicijoms?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Darbus, kuriuos vykdome energetikos srityje, tikrai vertinu kaip labai svarbius ir reikšmingus. Dėl VIAP’o iš tikrųjų yra nemažai diskusijų, tarp jų susietų ir su šių metų šilumos sezonu. Diskusijos su Valstybine kainų ir energetikos komisija iš tikrųjų yra labai svarbios. Ir tai, ką yra pasiūliusi Energetikos ministerija, kaip spręsti kai kurias šio šildymo sezono problemas, man atrodo, tikrai yra reikšmingi pasiūlymai. Tikėčiausi, kad rastume konstruktyvų sutarimą su kitomis institucijomis, tarp jų ir su Kainų ir energetikos komisija, šiuo klausimu. Bet tai dar pamatysime.
O gal ministras pats galėtų atsakyti, kaip bus su kitų metų VIAP’u. Tai sprendžia pati ministerija kartu su Kainų ir energetikos komisija.
A. SEKMOKAS. Aš galiu tik papildyti premjerą, kad iš tikrųjų šių skaičių pateikimas Valstybinei kainų ir energetikos komisijai vėluoja dėl siekių sumažinti šilumos kainą gyventojams. Aš tai laikau labai svarbiu uždaviniu. Ir toliau tęsim dialogą su Kainų ir energetikos komisija, žiūrėsim, koks bus rezultatas. Skaičius Kainų ir energetikos komisijai bet kuriuo atveju šį mėnesį pateiksime, bus galima nustatyti VIAP’us, o energetikos įmonėms, kurios gauna VIAP’us, galiu pasakyti, jokios įtakos jų veiklai, kad VIAP’ai ir skaičiai bus pateikti šį mėnesį, tas vėlavimas tikrai jokios įtakos įmonių investicijoms ir jų planams neturės. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi, žiūriu į salę, nematau tų Seimo narių… Ruošiasi A. Dumčius.
A. MAZURONIS (TTF). Dėkoju. Tikrai neklausiu šiandien vienintelio savo bendravardžio Vyriausybėje A. Kubiliaus, nes, matau, jam labai sunkūs laikai, ypač prieš biudžetą, tegul pailsi. Kadangi Lietuva nuo seno yra agrarinis kraštas, galbūt paklausiu žemės ūkio ministrą, nes šiandien lyg ir be klausimų sėdėjo.
Gerbiamasis ministre, Valstybės kontrolė ne per seniausiai paskelbė gana griežtą ataskaitą dėl jūsų ministerijos vykdytų įvairiausių investicinių projektų. Medžiaga atiduota Generalinei prokuratūrai, Generalinė prokuratūra yra pradėjusi ikiteisminį tyrimą. Tiksliai nepamenu, ar visi darbai ir konkursai prasidėjo jums vadovaujant ar ne jums, bet bet kuriuo atveju jie išaiškėjo jums būnant ministru. Sakykite, ar be to, kad ikiteisminis tyrimas pradėtas ir galimai bus nustatyti atsakingi asmenys pagal baudžiamąją tvarką, kokios nors drausminės atsakomybės yra ministerijos pareigūnams nustatytos, ar kieno nors pažemintos pareigos, kas nors atleistas, ar kokia kita atsakomybė valstybėje, ministerijose egzistuoja be baudžiamosios atsakomybės, kai žmogus yra atleidžiamas ar pažeminamos jo pareigos tik tada, kai jis jau yra sodinamas į kalėjimą?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Kai pradėjau dirbti ministerijoje, prašiau valstybės audito, kad atliktų išsamią statybų analizę, kas jiems ir priklauso daryti, nes auditas atliekamas kiekvienais metais. Tačiau auditas to nedarė. Ir štai po trejų metų peržvelgė tuos senus laikus, 2007, 2008 metus, tuos klausimus pajudino tik dabar. Jeigu tuos klausimus, statybų klausimus, būtų pajudinę anksčiau, kai aš prašiau atėjęs dirbti, tai būtų galima turėti perspektyvą šioje byloje. Tačiau šiuo momentu, kai jūs paklausėte, ar dirba tie žmonės, tai žinote, iš tikrųjų daugelis žmonių yra pasikeitę. Tie, kurie buvo atsakingi už tas statybas, net ir to paties Bendrojo skyriaus yra eiliniai žmonės, o vadovybė yra pasikeitusi. Bet čia jau yra prokuratūros ikiteisminis tyrimas atliekamas, tikiuosi, kad tie visi žmonės yra gyvi ir sveiki ir gyvena Lietuvoje. Ačiū. Tikrai nenoriu pats grįžti į tą tolimą praeitį, bet prokuratūra galėjo, jeigu auditas būtų atliktas laiku, būtų viskas buvę arčiau.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius. Ruošiasi M. Bastys.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Aš norėčiau kreiptis į kultūros ministrą. Daugelį metų praėjusios Vyriausybės labai daug žadėjo, bet nieko nepadarė dėl Lukiškių aikštės tvarkymo darbų. Į jus irgi kreipėmės mes, politiniai kaliniai ir tremtiniai, jūs, gerbiamasis ministre, esate daug pažadėjęs. Šiuo metu dėl tvarkymo darbų gerai, bet konkurso dėl paminklo Laisvės kovoms įamžinti dar lyg ir nėra. Ar jūs negalite dabar paaiškinti, kas toliau bus ir ką jūs pasieksite, kad galėtume tą klausimą išspręsti?
A. GELŪNAS. Galiu paaiškinti. Dėl to konkurso surengimo esminį klausimą iškėlė mūsų Teisės departamentas, kuris tiesiog paklausė: kas bus pasibaigus konkursui, iš kur mes, paprastai tariant, gausime 40 mln. Lt, kurių reikia Lukiškių aikštei išgrįsti? Kadangi mes vos ne kas antrą posėdį kalami dėl „Žalgiris – geležies diena“, dėl kitų projektų, kur irgi konkursai buvo, bet milijoninės lėšos taip ir nepasiekė konkurso laimėtojų, tai mes matome esminę juridinę kliūtį. Kai dabar turime tokią situaciją dėl biudžeto, kai kiekvienas milijonas, nepasiekiantis darbuotojų, yra esminis trūkumas, tai šitokiam labai labai brangiam projektui šiuo metu skleistis aš nematau jokių prielaidų. Mes galime kalbėti apie tai, kas ten galėtų būti, bet aš tikrai nematau nė vienos valstybės kišenės, kurioje mes galėtume tokią milžinišką sumą atrasti, juo labiau kai turime nepabaigtą Valdovų rūmų projektą, kai dabar kiekvienu momentu laukiame atsakymo iš ekspertų, kiek tai kainuos. Preliminarios žinios tikrai labai labai kelia nerimą.
PIRMININKAS. Klausia M. Bastys. Ruošiasi… K. Komskio nėra, V. Gedvilo nėra. Ruošiasi R. Kupčinskas.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Klausimas būtų žemės ūkio ministrui. Dar kartą dėl tiesioginių išmokų. Šiandieną jau buvo klausta, bet aš noriu, kad jūs patikslintumėte.
Visi puikiai suprantame, kad šiandieną pasiūlyta, tiksliau, vakar pasiūlyta tvarka dėl tiesioginių išmokų visų pirma pažeidžia lygios konkurencijos sąlygas. Bandoma motyvuoti tuo, kad vienų valstybių yra didesnės ūkininkų išlaidos, kitų valstybių yra mažesnės, būtent tuo principu bandoma prisidengti, bet turbūt tie, kurie yra ekonomistai, tikrai pasakytų, kad šitas argumentas visiškai netinka. Mano klausimo esmė yra tokia. Ar jūs galite garantuoti, nes kiti metai yra labai svarbūs tuo klausimu, nes bus deramasi, kad Lietuva ir kitos Baltijos valstybės pritaria tam principui, kad negalima nusileisti Europos Sąjungos pasiūlytam principui dėl tiesioginių išmokų? Dėkoju.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Kaip minėjau, mes deklaruojam, kad mūsų tikslas, kad nuo 2014 m., arba turime kitą variantą, savo skaičiavimus, kaip galėtų būti. Jeigu mums nepavyks nuo 2014 m. išsikovoti tos teisės, mes turime ir kitą pasiūlymą. Aš manau, jeigu visos valstybės bus vieningos ir po pirmininkavimo prie šito mūsų bendro tikslo prisidės ir lenkai, tai turėsime pasistūmėjimą į priekį. Dar noriu priminti, kad paramą per (…) modernizavimą gauna naujosios šalys, senosios tokios neturi. Mes turime šansą, kad galėtume savo ūkius modernizuoti. Tai suprantama, nes be šito mes visiškai nebūtume konkurencingi, skirtųsi ir derlingumas, ir primilžis iš karvių. Mes dabar turime ūkių, kurie niekuo nesiskiria nuo geriausių Vokietijos ūkių, tačiau turime ir kitokių ūkių, kuriuos būtina modernizuoti. Manau, 2007–2013 m. programos efektyvus lėšų panaudojimas duos gerą pagrindą naujai programai. Bendras biudžetas numatomas panašus į šį biudžetą, tas bendras paketas. Turime gerų vilčių, tačiau viskas priklauso nuo to, kaip klostysis ekonominė situacija Europos Sąjungoje. Supraskime. O pirmininkavimas, kiti metai bus tokie derybų, dabar bus pusantrų metų derybų ir 2013 m. antrojoje pusėje pirmininkaus Lietuva. Gali būti taip, kad labai daug kas bus sprendžiama mūsų pirmininkavimo metu.
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas. Ruošiasi J. Juozapaitis.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Norėjau paklausti. Gerbiamasis premjere, be abejo, visiems pensininkams aktualus klausimas dėl pensijų dydžio atkūrimo. Ar Vyriausybės bus priimtas sprendimas, kad pensijos bus atkuriamos nuo 2012 m. sausio 1 d.? Beje, kadangi nepaprastai aktualus klausimas artėjant šaltajam metų laikui yra dėl šildymo, žiniasklaidoje ne kartą buvo minima tai, kaip bus su įstatymo įgyvendinamaisiais teisės aktais dėl priimtų Šilumos įstatymo pataisų, jūs puikiai žinote, dėl šilumos punktų aptarnavimo atskyrimo nuo šilumos tiekėjų? Tai nepaprastai aktualus klausimas. Ar nebus taip, kad ta šilumos kaina nesumažės, o tai mažas pajamas turintiems žmonėms nepaprastai aktualus klausimas. Čia gal klausimas ir energetikos ministrui. Ačiū.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Tai gal į antrąją klausimo dalį atsakys energetikos ministras. Į klausimo antrąją dalį energetikos ministras tikrai galėtų detaliau atsakyti, o mes tikrai darysime viską, kad įstatymas būtų įgyvendinamas laiku ir šį šildymo sezoną jau duotų tą naudą, kurią įstatymas galėtų duoti, t. y. šilumos kainos mažėtų nuo 4 % iki 7 %.
Dėl pensijų. Kaip jūs žinote, jokio sprendimo nereikia priimti nei Vyriausybėje, nei Seime. Baigsis laikinojo sumažinimo įstatymo galiojimas ir pensijų dydžiai grįš į tą lygį, kokie jie buvo iki sumažinimo. Kaip jūs žinote, buvo atskirų ministrų ir atskirų Seimo narių pasiūlymų galbūt dalies pensijų atkūrimą šiek tiek pavėlinti, bet, atrodo, mes radome racionalius sprendimus ir tikrai yra galimybės įgyvendinti tai, ką mes esame sakę jau ne vieną kartą. Pirmiesiems, kuriais reikia pasirūpinti šiandieninėm aplinkybėm, ir matome tas galimybes, nors tikrai, kaip ir sakėme, tai nėra taip paprasta ir lengva, bet vis dėlto socialines senatvės pensijas atkurti nuo Naujųjų metų. Tam reikia papildomų išlaidų apie 500–600 mln. Lt, mes tai esame numatę projektuojamuose kitų metų biudžetuose.
PIRMININKAS. Klausia…
A. SEKMOKAS. Iš tikrųjų šiuo metu vyksta dialogas su Valstybine kainų ir energetikos komisija. Manau, kad mes turime labai greitai pasiekti bendrą sutarimą arba jo nepasiekti. Trumpai, koks jo yra turinys?
Turinys yra tas, kad dalį elektros, kurią gamina Elektrėnai ir kartu dalis šilumos tenka Elektrėnų marioms, įmonių tarpusavio susitarimu gaminti šiluminėse elektrinėse ir už tą kainą, kokia yra artima savikainai, parduoti šilumos vartotojams. Tai yra termofikacinės elektrinės irgi sutinka, kad už tą šilumos dalį jos negautų to numatyto pelno, kur jos gauna, jeigu gamina pačios, ir taip galimai ženkliai būtų sumažinta šilumos kaina.
Kainų ir energetikos komisija turi teisę tam pritarti ar nepritarti. Jeigu ji tam pritartų, ji turėtų keisti savo skaičiavimo metodiką. Jeigu ji to nepadarys, kaip nepriklausoma institucija, deja, ji užkirs kelią kainoms mažinti ar šio rudens laikotarpiu, ar laikotarpiu po Naujųjų metų. Tai yra teisinis klausimas, tačiau aš manau, kad iš Energetikos ministerijos pusės pirmiausia yra vartotojų interesų užtikrinimas – būtent šilumos kainos mažinimas, tačiau Valstybinė kainų ir energetikos komisija yra nepriklausoma institucija. Jai mes nedarome įtakos ir negalime padaryti. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia J. Juozapaitis. Ruošiasi J. Narkevičius.
J. JUOZAPAITIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Mano klausimas būtų sveikatos apsaugos ministrui. Pirmadienį į mane kreipėsi pilietis, kad trūksta vaistų Šiaulių onkologinėje ligoninėje. Aš pirmadienį skambinau ministrui, antradienį pateikiau to žmogaus prašymą. Įdomu, ar tas prašymas atėjo iki jūsų ir ar jūs pasidomėjote tuo, dėl ko ligoninėje trūksta vaistų nuo onkologinės ligos? Jau antrą kartą tas žmogus negauna.
R. ŠUKYS (LiCSF). Prašymas tikrai atėjo, aš jį vizavau tam tikroms tarnyboms. Bus atliktas patikrinimas. Suprantama, reikia iš ligoninės gauti paaiškinimą ir tada jums tikrai bus pateikta taip, kaip nustatyta Seimo statute, nustatytais terminais atsakymas raštu, nes ta situacija turi būti išnagrinėta konkrečiai.
PIRMININKAS. Klausia J. Narkevičius. Ruošiasi M. Varaška.
J. NARKEVIČ (TTF). Ačiū. Aš turėčiau klausimą gerbiamam švietimo ir mokslo ministrui ponui G. Steponavičiui. Klausimo esmė būtų techninio pobūdžio. Žinau, kad jūsų vadovaujamoje ministerijoje artėjant atsakymo pabaigos terminui užsidega raudona lemputė. Kitaip kalbant, kontrolė yra gana gera, tik gal mano atveju ji perdegė ir dėl to negaunu atsakymo į tam tikrus paklausimus, nes į vieną jau aštuonis mėnesius, į kitą užpraeitos savaitės, ypač kitas nesenas – prieš savaitę, irgi yra techninio pobūdžio ir nereikalauja kokio nors specialaus pasirengimo, tiesiog dokumentų kopija. Taigi aš labai prašyčiau, kad atsakymas kaip nors man patektų, ir norėčiau žinoti, kas buvo atsakingas, dėl kokios priežasties yra vėluojama? Ačiū.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū už jūsų susirūpinimą. Vieną iš jūsų prašomų dokumentų mes jau su mano parašu jums išsiuntėme. Jis yra pakeliui laikantis, kiek suprantu, terminų.
O ta pačia proga mano prašymas ir jums, kaip už jautrias sritis atsakingam politikui. Kai mes važiuojame susitikti su vienuoliktokais ir vyresniųjų klasių mokiniais į lenkiškas mokyklas, gal galime sutarti, kad mes kalbėtume dialogo forma, o ne organizuotumėte piketus prie mokyklų? Padėtų labiau susišnekėti. Čia mano jums nuoširdus palinkėjimas.
PIRMININKAS. Prašau patikslinti klausimą. Gerai. Tuoj, minutėlę. Tuoj, tuoj.
J. NARKEVIČ (TTF). Ačiū. Aš nežinau, gerbiamasis ministre, apie ką jūs dabar kalbate. Jeigu kažkas jums organizuoja piketus, manau, kad čia pilietiškas valios pareiškimas, į kurį, tarp kitko, būtų verta įsiklausyti. O vis dėlto mano klausimas buvo…
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Klausom ausis suglaudę.
J. NARKEVIČ (TTF). …truputį kitoks. Į tą antrąjį raštą aš vis dėlto norėčiau atsakymo. Ačiū.
PIRMININKAS. Dabar jau viskas, išsiaiškinom. Klausia M. Varaška. Ruošiasi E. Jonyla.
M. VARAŠKA (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš turiu klausimą pasiūlymą užsienio reikalų ir teisingumo ministrams. Ne per seniausiai nuskambėjo siūlymai…
PIRMININKAS. Ar būtų galima garsiau? Labai nesigirdi.
M. VARAŠKA (TS-LKDF). …disidentą Alesį Beliackį nominuoti Nobelio taikos premijai. Aš nenoriu ginčytis dėl tokio siūlymo rimtumo ir pagrįstumo, tačiau vienas iš mūsų kolegų ne per seniausiai pateikė Seime ir įgyvendino idėją dėl Laisvės premijos skyrimo, kuri yra skiriama šiuo atveju iš Lietuvos Respublikos nominacijų. Galbūt jūs pritartumėte siūlymui tokios premijos laureatu būtent nominuoti A. Beliackį? Ačiū.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Su panašia idėja į ministeriją kreipėsi kolega P. Auštrevičius, prašydamas pateikti ne vieną pavardę, kuri galėtų būti teikiama Laisvės premijos nominacijai. Mes svarstome ir artimiausiu metu Užsienio reikalų komitetą tos pavardės pasieks. Ir ne tik vieno pono A. Beliackio. O tada jau spręs Seimas.
R. ŠIMAŠIUS. Aš irgi galiu pasakyti, kad man idėja atrodo labai gera, tik klausimas, kaip ją dabar realizuoti. Ačiū.
PIRMININKAS. Ir paskutinysis klausia Seimo narys A. Vidžiūnas. Net nustebęs.
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Ponia finansų ministre, dėl importo PVM grąžinimo. Įsivaizduokite, jauna, nauja importo įmonė perka technologijų užsienyje, neturi daug apyvartinių lėšų, įsiveža į Lietuvą ir paskui privalo mokėti PVM. Tai nėra prekės, kurios kasdien vartojamos, ir panašiai. Tai yra technologijos. Žinoma, paskui tas PVM po 4–5 mėnesių grąžinamas ir panašiai, bet 5 mėnesiai, kol grąžina įmonei, yra didelis laiko tarpas. Ar negalima tikėtis, kad šis PVM importo technologijoms būtų kaip nors atskirtas, pavyzdžiui, tokia sąlyga, kad ta įmonė galėtų atsiimti per mėnesį? Gal galėtume kokių kitų būdų rasti? Tai būtų parama, valstybės požiūris į naujai pradedančią veikti įmonę, kuri perka užsienyje naująsias technologijas.
I. ŠIMONYTĖ. Dėkoju už klausimą. Nemanau, kad yra labai gerai aiškintis, kas ten naujas, kas geras, kas senas, kas patyręs, kas dar kažką… Tikrai tam, kad tą problemą išspręstume sistemiškai, Finansų ministerija yra jau pateikusi Vyriausybei pasiūlymą, kad nuo 2013 m., nes tai daro įtaką 2012 m. biudžeto srautams ir mes negalime sau to leisti tiesiog pradėti jau kitais metais, kad nuo 2013 m. visą importo PVM į savo apskaitą perima Valstybinė mokesčių inspekcija. Tai reiškia, kad nereikės mokėti ir vėliau susigrąžinti. Tiesiog bus atlikti buhalteriniai įrašai ir nebus pinigų srautų. Ir taip bus visiems – naujiems, seniems. Nematau didelio pagrindo čia diferencijuoti, nes su tokia problema gali susidurti ar technologijas importuodamas, ar batus, nėra skirtumo.
Dabar apie tai, ką jūs kalbate. Aš vis dėlto dėl termino trukmės būčiau linkusi galvoti, kad tai yra labiau kokia nors specifinė problema, susijusi su kokiu nors specifiniu atveju. Jeigu ta problema tebėra, norėčiau apie ją gauti daugiau informacijos, nes tikrai Mokesčių inspekcija stengiasi pridėtinės vertės mokesčio permokas įmonėms grąžinti kaip įmanoma greičiau. Jeigu kur nors kokiose nors vietovėse yra kokių nors nesusipratimų, aš norėčiau apie tai žinoti ir mes pasistengtume tai išspręsti.
PIRMININKAS. Viskas. Daugiau klausti norinčių nėra. Dėkojame Vyriausybei. Ačiū. Skanių pietų ir gero biudžeto priėmimo!
Dabar, prieš baigdamas posėdį, aš turiu perskaityti Dokumentų departamentui Seimo sprendimą. Seimas nutarė po priėmimo sujungti du įstatymų projektus, registracijos Nr. XIP-606 ir Nr. XIP-757. Tokiu būdu tai bus vienas projektas ir sutaupysime pinigų.
Dabar registruojamės prieš baigdami posėdį.
Užsiregistravo 15 Seimo narių. Rytinis spalio 13 d. posėdis baigtas.
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcja; KPF – Krikščionių partijos frakcija; LiCSF – Liberalų ir centro sąjungos frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; MSG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.