PASIŪLYMAI

LIETUVOS RESPUBLIKOS AUTORIŲ TEISIŲ IR GRETUTINIŲ TEISIŲ ĮSTATYMO 4, 11, 12, 14, 15, 16, 17, 22, 38, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 51, 53, 54, 56, 57, 61, 65, 72 STRAIPSNIŲ, VI SKYRIAUS IR PRIEDO PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMO PROJEKTUI

Nr. XP-983

Siūlome:

1. Pakeisti įstatymo projekto pavadinimą ir jį išdėstyti taip:

“LIETUVOS RESPUBLIKOS AUTORIŲ TEISIŲ IR GRETUTINIŲ TEISIŲ ĮSTATYMO 2,4, 9, 10, 11, 12, 13,14, 15, 16, 17, 20, 22, 35, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 61, 65, 66, 67, 68, 71, 72 STRAIPSNIŲ, VI SKYRIAUS IR PRIEDO PAKEITIMO IR PAPILDYMO ĮSTATYMAS “

2. Įstatymo projektą papildyti nauju 1 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“1 straipsnis. 2 straipsnio papildymas ir pakeitimas

1. Papildyti 2 straipsnį nauja 5 dalimi ir ją išdėstyti taip:

“5. Autorius - kūrinį sukūręs fizinis asmuo.”

2. Papildyti 2 straipsnį nauja 17 dalimi ir ją išdėstyti taip:

“17. Komercinė nauda – komerciniu mastu vykdomos veiklos tiesioginei ir netiesioginei ekonominei naudai gauti rezultatas. Komercinės naudos sąvoka neapima veiklos, kurią vykdo galutiniai vartotojai, rezultatų.”

3. Buvusias 2 straipsnio 5 ir 17 dalis laikyti atitinkamai 6 ir 18 dalimis.

4. Pakeisti dabartinę 2 straipsnio 19 dalį išbraukiant paskutinį sakinį ir visą dalį išdėstyti taip:

“19. Kūrinio, gretutinių teisių ar sui generis teisių objekto naudotojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris naudoja kūrinių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektų originalus ar jų kopijas (bet kokiu būdu juos atgamina, išleidžia, importuoja, parduoda, nuomoja, teikia panaudai ar kitaip platina, naudoja viešam atlikimui ar viešam rodymui, transliuoja, retransliuoja ar kitaip viešai juos skelbia). Atlikėjas nelaikomas viešai atliekamo kūrinio ar gretutinių teisių objekto naudotoju, jeigu jis neorganizuoja ir(ar) nefinansuoja kūrinio ar gretutinių teisių objekto panaudojimo viešam atlikimui. “

5. Pakeisti dabartinę 2 straipsnio 29 dalį vietoje žodžio “paskelbimas” įrašant žodį “skelbimas” ir visą dalį išdėstyti taip:

“29. Viešas paskelbimas skelbimas – kūrinio viešas perdavimas laidais, bevielio ryšio priemonėmis, įskaitant jo padarymą viešai prieinamu tokiu būdu, kad visuomenės nariai galėtų jį pasiekti individualiai pasirinktoje vietoje ir pasirinktu laiku. Gretutinių teisių objekto viešas skelbimas – bet koks gretutinių teisių objekto viešas perdavimas, įskaitant fonogramoje įrašytų garsų arba garsų išraiškos padarymą viešai girdimais, išskyrus transliaciją.”

3. Pakeisti įstatymo projekto dabartinį 1 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“1 straipsnis. 4 straipsnio 2 dalies 10 punkto pakeitimas

4 straipsnio 2 dalies 10 punkte išbraukti žodžius „ir kūriniai, neužregistruoti kaip pramoninis dizainas“ ir šį punktą išdėstyti taip:

„10) taikomosios dailės kūriniai;“

“2 straipsnis. 4 straipsnio 2 dalies pakeitimas

Pakeisti 4 straipsnio 2 dalį po žodžio “objektai” įrašant žodžius “gali būti išreikšti bet kuria iš toliau nurodytų formų:” , 4 straipsnio 2 dalies 1 punkte po žodžio “programos” įrašyti žodžius “duomenų bazės (sui generis)” ir visą dalį išdėstyti taip:

“2. Autorių teisių objektai gali būti išreikšti bet kuria iš toliau nurodytų formų:

1) knygos, brošiūros, straipsniai, dienoraščiai ir kiti literatūros kūriniai, išreikšti bet kokia forma, įskaitant elektroninę, taip pat kompiuterių programos, duomenų bazės (sui generis);

2) kalbos, paskaitos, pamokslai ir kiti žodiniai kūriniai;

3) rašytiniai ir žodiniai mokslo kūriniai (mokslinės paskaitos, studijos, monografijos, išvados, mokslo projektai ir projektinė dokumentacija bei kiti mokslo kūriniai);

4) dramos, muzikiniai dramos, pantomimos, choreografijos ir kiti scenoje atlikti skirti kūriniai, taip pat scenarijai ir scenarijų planai;

5) muzikos kūriniai su tekstu arba be teksto;

6) audiovizualiniai kūriniai (kino filmai, televizijos filmai, videofilmai, diafilmai ir kiti kinematografinėmis priemonėmis išreikšti kūriniai);

7) skulptūros, tapybos bei grafikos kūriniai, monumentalioji dekoratyvinė dailė, kiti dailės kūriniai, taip pat scenografijos kūriniai;

8) fotografijos kūriniai ir kiti fotografijai analogiškais būdais sukurti kūriniai;

9) architektūros kūriniai (pastatų ir kitų statinių projektai, brėžiniai, eskizai ir modeliai, taip pat pastatai ir kiti statiniai);

10) taikomosios dailės kūriniai ir kūriniai, neužregistruoti kaip pramoninis dizainas;

11) iliustracijos, žemėlapiai, planai, sodų ir parkų projektai, eskizai ir trimačiai kūriniai, susiję su geografijos, topografijos ar tiksliųjų mokslų sritimis;

12) kiti kūriniai.”

4. Įstatymo projektą papildyti nauju 3 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“3 straipsnis. 9 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 9 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“9 straipsnis. Autorių teisės į kūrinius, sukurtus atliekant tarnybines pareigas ar

vykdant darbo funkcijas

1. Kūrinio, sukurto atliekant tarnybines pareigas ar vykdant darbo funkcijas, autorius yra fizinis asmuo ar fizinių asmenų grupė grupė, sukūrę kūrinį.

2. Turtinės autorių teisės į kūrinį, išskyrus kompiuterių programas, kurį sukūrė darbuotojas, atlikdamas tarnybines pareigas arvykdydamas darbo funkcijas, išskyrus kompiuterių programas, 5 metams pereina darbdaviui, jeigu kitaip nenumatstatyta sutartyje.”

“9 straipsnis. Autoriaus teisė į kūrinį, sukurtą atliekant tarnybinę užduotį

1. Autoriaus teisė į kūrinį, sukurtą vykdant tarnybines pareigas arba darbdavio tarnybinę užduotį darbo sutarties pagrindu priklauso kūrinio autoriui arba autoriams, sukūrusiems kūrinį.

2. Kūrinio, sukurto atliekant tarnybinę užduotį, panaudojimo turtinės teisės 5 metams pereina darbdaviui arba asmeniui, pagal kurio užduotis buvo sukurtas kūrinys, jeigu kitaip nenumatyta sutartyje tarp darbdavio ir autoriaus.

3. Atlyginimo autoriui dydis ir jo išmokėjimo tvarka už kiekvieną kūrinio panaudojimo būdą nustatoma autoriaus ir darbdavio pasirašytoje sutartyje.”

5. Įstatymo projektą papildyti nauju 4 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“4 straipsnis. 10 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 10 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“10 straipsnis. Autorių teisės į kompiuterių programas

1. Kompiuterių programos autorius yra fizinis asmuo ar fizinių asmenų grupė, sukūrę programą. Kompiuterių programa saugoma pagal šį Įstatymą, jeigu ji yra originali. Nustatant kompiuterių programos originalumą, netaikomi jokie kokybės ar meninės vertės kriterijai. Teisinei apsaugai nustatyti netaikomi jokie kiti kriterijai.

2. Turtinės autorių teisės į kompiuterių programą, kurią sukūrė darbuotojas atlikdamas savo tarnybines pareigas ar darbo funkcijas, priklauso darbdaviui, jeigu kitaip nenustatyta sutartyje.”

6. Pakeisti dabartinį įstatymo projekto 2 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“2 straipsnis. 11 straipsnio 4 dalies pakeitimas

11 straipsnio 4 dalyje vietoj žodžių „kurie nuomoja audiovizualinius kūrinius ar jų kopijas, kaip asmenys, kuriems buvo perduota ar suteikta teisė nuomoti audiovizualinius kūrinius ar jų kopijas“ įrašyti žodžius „kuriems audiovizualinio kūrinio gamintojas perdavė arba suteikė teisę nuomoti audiovizualinius kūrinius ar jų kopijas“ ir šią dalį išdėstyti taip:

„4. Nepaisant šio straipsnio 2 dalies nuostatų, audiovizualinio kūrinio bendraautoriai turi neatšaukiamą teisę gauti tam tikrą autorinį atlyginimą už audiovizualinio kūrinio nuomą. Šį atlyginimą moka fiziniai arba juridiniai asmenys, kuriems audiovizualinio kūrinio gamintojas perdavė arba suteikė teisę nuomoti audiovizualinius kūrinius ar jų kopijas. Ši teisė įgyvendinama tik per autorių teisių kolektyvinio administravimo asociaciją.“

“5 straipsnis. 11 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 11 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“11 straipsnis. Autorių teisės į audiovizualinius kūrinius

1. Autorių teisės į audiovizualinį kūrinį priklauso jį sukūrusiems autoriams, kuriais laikomi režisierius, scenarijaus autorius, dialogo autorius, dailininkas, operatorius ir muzikos (su tekstu arba be teksto), sukurtos specialiai šiam audiovizualiniam kūriniui, autorius. Anksčiau sukurtų kūrinių, kurie yra perdirbti arba įtraukti į audiovizualinį kūrinį, autoriai turi autorių teises į savo kūrinius.

2. Audiovizualinio kūrinio autoriai (išskyrus muzikos kūrinių, specialiai sukurtų audiovizualiniam kūriniui ar įtrauktų į audiovizualinį kūrinį, autorius), sudarydami su audiovizualinio kūrinio gamintoju audiovizualinio kūrinio sukūrimo (pastatymo) sutartį, taip pat anksčiau sukurtų kūrinių autoriai, suteikdami teisę perdirbti savo kūrinius ar įtraukti juos į audiovizualinį kūrinį, kartu perduoda prodiuseriui šio Įstatymo 15 straipsnio 1 dalyje nurodytas turtines autorių teises, taip pat teisę subtitruoti ar dubliuoti audiovizualinį kūrinį, jeigu kitaip nenustatyta sutartyje.

3. Autorinio atlyginimo dydis už perduotas turtines autorių teises į audiovizualinį kūrinį nustatomas šalių susitarimu atskirai už kiekvieną audiovizualinio kūrinio panaudojimo būdą, susijusį su perduotomis turtinėmis autorių teisėmis.

4. Nepaisant šio straipsnio 2 dalies nuostatų, audiovizualinio kūrinio bendraautoriai turi neatšaukiamą teisę gauti tam tikrą autorinį atlyginimą už audiovizualinio kūrinio nuomą.Šį atlyginimą moka fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie nuomoja audiovizualinius kūrinius ar jų kopijas, kaip asmenys, kuriems buvo perduota ar suteikta teisė nuomoti audiovizualinius kūrinius ar jų kopijas. Ši teisė įgyvendinama tik per autorių teisių kolektyvinio administravimo asociaciją.

5. Audiovizualinio kūrinio gamintojas autoriaus arba autorių teisių kolektyvinio administravimo asociacijos prašymu turi suteikti autoriui arba autorių teisių kolektyvinio administravimo asociacijai šio straipsnio 4 dalyje nurodytos teisės įgyvendinimui reikalingą informaciją. “

“11 straipsnis. Autorių teisės į audiovizualinius kūrinius

1. Audiovizualinių kūrinių autoriai yra:

1) režisierius;

2) scenarijaus autorius;

3) muzikos kūrinio su tekstu arba be teksto, specialiai sukurto šiam audiovizualiniam kūriniui, autorius (kompozitorius);

4) dialogo autorius;

5) dailininkas;

6) operatorius

7) kiti autoriai, kurie kuria audiovizualinį kūrinį.

2. Anksčiau sukurto kūrinio, kuris yra perdirbtas arba įtrauktas į audiovizualinį kūrinį kaip sudėtinė dalis, autorius yra audiovizualinio kūrinio bendraautorius.

3. Sudarant audiovizualinio kūrinio sukūrimo sutartį, šio kūrinio bendraautoriai arba anksčiau sukurtų kūrinių autoriai bei kiti autorių teisių subjektai perduoda audiovizualinio kūrinio kūrėjui išimtines teises panaudoti audiovizualinį kūrinį, jeigu kitaip nenumatyta autorinėje sutartyje.

4. Audiovizualinio kūrinio autorius turi teisę, bet kokiu būdu panaudojant šį kūrinį, nurodyti savo vardą (pavadinimą) arba reikalauti, kad tai būtų nurodyta.

5. Specialiai audiovizualiniam kūriniui sukurto muzikos kūrinio su tekstu arba be teksto autorius, netaikant šio straipsnio 3 dalies nuostatų, turi teisę gauti atlyginimą už šio muzikos kūrinio panaudojimą atliekant audiovizualinį kūrinį, taip pat nuomojant audiovizualinio kūrinio egzempliorius. Autorinį atlyginimą už audiovizualinio kūrinio nuomą moka fiziniai ar juridiniai asmenys, nuomojantys audiovizualinius kūrinius.”

7. Išbraukti įstatymo projekto 3 straipsnį:

“3 straipsnis. 12 straipsnio pakeitimas

12 straipsnyje po žodžių „visuomenei apie savo“ įrašyti žodį „turtines“ ir šį straipsnį išdėstyti taip:

„12 straipsnis. Autorių teisių apsaugos ženklas

Autorius arba kitas autorių teisių subjektas gali pranešti visuomenei apie savo turtines teises panaudodamas autorių teisių apsaugos ženklą. Jį sudaro trys elementai: apskritime arba lenktiniuose skliaustuose įrašyta raidė C, autoriaus arba kito autorių teisių subjekto vardas (pavadinimas) ir kūrinio pirmojo išleidimo metai.“

8. Įstatymo projektą papildyti nauju 6 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“6 straipsnis. 12 ir 13 straipsnių pakeitimas

1. Išbraukti įstatymo 12 straipsnį:

“12 straipsnis. Autorių teisių apsaugos ženklas

Autorius arba kitas autorių teisių subjektas gali pranešti visuomenei apie savo teises panaudodamas autorių teisių apsaugos ženklą. Jį sudaro trys elementai: apskritime arba lenktiniuose skliaustuose įrašyta raidė C, autoriaus arba kito autorių teisių subjekto vardas (pavadinimas) ir kūrinio pirmojo išleidimo metai.”

2. Įstatymo 13 straipsnį laikyti 12 straipsniu, jį pakeisti ir visą straipsnį išdėstyti taip:

“13 12 straipsnis. Autoriaus teisių atsiradimas

Autorių teisės į literatūros, mokslo ir meno kūrinį atsiranda jį sukūrus.

1. Autoriaus teisės į mokslo, literatūros ir meno kūrinį atsiranda jį sukūrus. Kad atsirastų ir būtų įgyvendintos autoriaus teisės, nebūtina įregistruoti, kitaip specialiai įforminti kūrinį ar laikytis kokių nors kitų formalumų autorystei pripažinti.

2. Autoriaus teisių subjektas, pranešdamas apie savo teises, gali panaudoti autorių teisių apsaugos ženklą, kuris yra nurodomas kiekviename egzemplioriuje ir susideda iš trijų elementų:

1) lotyniškos raidės C, apvestos apskritimu: ©;

2) išskirtinių autorių teisių subjekto vardo (pavadinimo);

3) kūrinio pirmos publikacijos datos.

3. Kūrinio autoriumi laikomas asmuo, nurodytas kaip autorius kūrinio originale arba jo egzemplioriuje, jei nėra įrodyta kitaip.

4. Jei kūrinys skelbiamas anonimiškai arba panaudojant pseudonimą (išskyrus atvejus, kai abejojama, kad yra toks asmuo), leidėjas, kurio vardas arba pavadinimas nurodytas kūrinyje, jei nėra kitų įrodymų, laikomas autoriaus atstovu ir turi teisę ginti autoriaus teises ir jas įgyvendinti tol, kol tokio kūrinio autorius neatskleidžia savo vardo.”

9. Įstatymo projekto 4 straipsnį laikyti 7 straipsniu.

10. Pakeisti įstatymo projekto dabartinį 5 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“5 straipsnis. 15 straipsnio 4 dalies pakeitimas

15 straipsnio 4 dalyje vietoj žodžių „kurie nuomoja fonogramas ar jų kopijas, kaip asmenys, kuriems buvo perduota ar suteikta teisė nuomoti fonogramas ar jų kopijas“ įrašyti žodžius „kuriems fonogramos gamintojas perdavė arba suteikė teisę nuomoti fonogramas ar jų kopijas“ ir šią dalį išdėstyti taip:

„4. Autorius, perdavęs fonogramos gamintojui teisę nuomoti kūrinį, įrašytą į fonogramą, turi neatšaukiamą teisę į tam tikrą autorinį atlyginimą už kūrinio nuomą. Šį atlyginimą moka fiziniai arba juridiniai asmenys kuriems fonogramos gamintojas perdavė arba suteikė teisę nuomoti fonogramas ar jų kopijas. Ši teisė įgyvendinama tik per autorių teisių kolektyvinio administravimo asociaciją.“

“8 straipsnis. 15 straipsnio pakeitimas

1. Pakeisti 15 straipsnio 1 dalies 1 punktą po žodžio “būdu” įrašant žodžius “įskaitant teisę padaryti juos viešai prieinamais” ir visą dalį išdėstyti taip:

“1. Autorius turi išimtines teises leisti arba uždrausti šiuos veiksmus:

1) atgaminti kūrinį bet kokia forma ar būdu, įskaitant teisę padaryti juos viešai prieinamais;

2) išleisti kūrinį;

3) versti kūrinį;

4) adaptuoti, aranžuoti, inscenizuoti ar kitaip perdirbti kūrinį;

5) platinti kūrinio originalą ar jo kopijas parduodant, nuomojant, teikiant panaudai ar kitaip perduodant nuosavybėn arba valdyti, taip pat importuojant, eksportuojant;

6) viešai rodyti kūrinio originalą ar kopijas;

7) viešai atlikti kūrinį bet kokiais būdais ir priemonėmis;

8) transliuoti, retransliuoti ir kitaip viešai skelbti kūrinį, įskaitant padarymą viešai prieinamu kompiuterių tinklais (internete).”

2. Pakeisti 15 straipsnio 3 dalį išbraukiant 2 ir 3 sakinius, paskutiniame sakinyje po žodžio “asociacijomis” įrašant žodžius “ar kitais teisių perėmėjais” ir visą dalį išdėstyti taip:

“3. Autorius turi teisę gauti autorinį atlyginimą už kiekvieną kūrinio panaudojimo būdą, susijusį su autorių turtinėmis teisėmis, nurodytomis šio straipsnio 1 dalyje. Už viešą kūrinio atlikimą autorius turi teisę gauti autorinį atlyginimą, tiek kai kūrinys atliekamas tiesiogiai (gyvas atlikimas), tiek panaudojant fonogramą ar audiovizualinį kūrinio įrašą, radijo ir televizijos transliaciją ar retransliaciją. Už kūrinio transliaciją, retransliaciją ar kitokį viešą kūrinio paskelbimą, įskaitant padarymą viešai prieinamu perduodant kompiuterių tinklais (internete), autorius turi teisę gauti autorinį atlyginimą, tiek kai tiesioginis (gyvas) kūrinio atlikimas transliuojamas, retransliuojamas ar kitaip viešai skelbiamas, tiek panaudojant fonogramą ar audiovizualinį kūrinio įrašą. Autorinio atlyginimo dydis ir mokėjimo tvarka nustatoma autorinėje sutartyje, taip pat autorinėse licencinėse sutartyse, kurias kūrinių naudotojai sudaro su autoriais arba su autorių teisių kolektyvinio administravimo asociacijomis ar kitais teisių perėmėjais.“

3. Pakeisti 15 straipsnio 4 dalį pirmame sakinyje išbraukiant žodžius “tam tikrą“, antrame sakinyje išbraukti žodžius “kaip asmenys, kuriems buvo perduota ar suteikta teisė nuomoti tas fonogramas ar jų kopijas” ir visą dalį išdėstyti taip:

“4. Autorius, perdavęs fonogramos gamintojui teisę nuomoti kūrinį, įrašytą į fonogramą, turi neatšaukiamą teisę į tam tikrą autorinį atlyginimą už kūrinio nuomą. Šį atlyginimą moka fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie nuomoja fonogramas ar jų kopijas. kaip asmenys, kuriems buvo perduota ar suteikta teisė nuomoti tas fonogramas ar jų kopijas. Ši teisė įgyvendinama tik per autorių teisių kolektyvinio administravimo asociaciją.”

11. Papildyti ir pakeisti įstatymo projekto dabartinį 6 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“6 9 straipsnis. 16 straipsnio 1 dalies pakeitimas

1. Pakeisti 16 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip:

„1. Autoriui ar jo teisių perėmėjui, kuris pardavė ar kitu būdu perdavė nuosavybėn Europos ekonominės erdvės valstybių teritorijoje kūrinio originalą ar jo kopijas, Europos ekonominės erdvės valstybių teritorijoje nustoja galioti (išnaudojama) išimtinė teisė platinti teisėtai apyvartoje esantį kūrinį ar jo kopijas.“

2. Išbraukti 16 straipsnio 3 dalį:

“3. Teikiant panaudai knygas ir kitus leidinius bibliotekose, jų autoriai turi teisę gauti tam tikrą atlyginimą už perduotą išimtinę teisę teikti kūrinį panaudai. Atlyginimo dydį ir mokėjimo tvarką nustato Vyriausybė, atsižvelgdama į Lietuvos autorių teisių ir gretutinių teisių tarybos siūlymus. Šis atlyginimas nemokamas teikiant panaudai knygas ir kitus leidinius švietimo ir mokslo įstaigų bibliotekose.”

12. Pakeisti įstatymo projekto dabartinį 7 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“7 straipsnis. 17 straipsnio pakeitimas

Pakeisti 17 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

„17 straipsnis. Originalaus meno kūrinio ir rankraščio perpardavimo teisė

1. Autorius turi neatimamą teisę gauti autorinį atlyginimą už kiekvieną originalaus meno kūrinio ir literatūros ar muzikos kūrinio rankraščio originalo perpardavimą (perpardavimo teisę), kai jie parduodami po pirmojo nuosavybės teisių į juos perleidimo, atlikto paties autoriaus. Kitiems asmenims ši teisė pereina tik autoriui mirus – paveldėjimo tvarka.

2. Originalus meno kūrinys šiame straipsnyje reiškia vaizduojamosios dailės, taikomosios dailės ir fotografijos kūrinius, sukurtus paties autoriaus. Originaliais meno kūriniais taip pat laikomi paties autoriaus arba jo leidimu padarytos, sunumeruotos ir pasirašytos arba kitais būdais autoriaus patvirtintos meno kūrinio kopijos.

3. Šio straipsnio 1 dalyje numatyta perpardavimo teisė taikoma visiems perpardavimo veiksmams, kuriuose kaip pirkėjai, pardavėjai arba tarpininkai dalyvauja dailės salonai, meno galerijos, muziejai, antikvariatai, meno kūrinių aukcionų rengėjai, kiti asmenys, kurie prekiauja meno kūriniais, tarpininkauja juos parduodant ar vertinant. Autorinį atlyginimą moka kūrinio ar rankraščio originalo pardavėjas.

4. Autorinis atlyginimas mokamas, kai kūrinio ar rankraščio originalo perpardavimo kaina atskaičius mokesčius yra ne mažesnė kaip 300 eurų atitinkanti suma pagal įstatymų nustatyta tvarka skelbiamą euro ir lito santykį. Autorinis atlyginimas skaičiuojamas taikant šiuos tarifus, su sąlyga, kad autorinio atlyginimo suma už vieną perparduotą kūrinį ar rankraščio originalą neviršytų 12 500 eurų atitinkančią sumą pagal įstatymų nustatyta tvarka skelbiamą euro ir lito santykį:

1) 5 procentus – už pardavimo kainos dalį nuo 300 iki 3000 eurų;

2) 4 procentus – už pardavimo kainos dalį nuo 3000,01 iki 50 000 eurų;

3) 3 procentus – už pardavimo kainos dalį nuo 50 000,01 iki 200 000 eurų;

4) 1 procentą – už pardavimo kainos dalį nuo 200 000,01 iki 350 000 eurų;

5) 0,5 procento – už pardavimo kainos dalį nuo 350 000,01 iki 500 000 eurų;

6) 0,25 procento – už pardavimo kainos dalį, viršijančią 500 000 eurų.

5. Autoriai ar jų teisių paveldėtojai gali perduoti jiems priklausiančią perpardavimo teisę įgyvendinti autorių teisių kolektyvinio administravimo asociacijai. Pirkėjai, pardavėjai arba tarpininkai autoriams arba jiems atstovaujančiai autorių teisių kolektyvinio administravimo asociacijai turi suteikti perpardavimo teisės įgyvendinimui reikalingą informaciją. Tokios informacijos galima reikalauti trejus metus po perpardavimo.

6. Perpardavimo teisės galiojimo terminams taikomos mutatis mutandis šio Įstatymo 34 straipsnio 1 dalies, 35 straipsnio 1 ir 2 dalies ir 37 straipsnio 1 dalies nuostatos.

7. Šio straipsnio 1 dalyje numatyta perpardavimo teisė trečiųjų šalių autoriams ar jų teisių paveldėtojams Lietuvoje taikoma tik tuo atveju, jeigu trečiosios šalies, kuriai priklauso autorius ar jo teisių paveldėtojas, įstatymai numato perpardavimo teisę Lietuvos ir kitų Europos Bendrijos narių autoriams ir jų teisių paveldėtojams.“

“10 straipsnis. 17 straipsnio pakeitimas

Pakeisti 17 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

1. Autorius turi neatšaukiamą teisę į pajamų, gaunamų kiekvieną kartą viešame aukcione ar kitu viešu būdu pardavus meno kūrinio, literatūros ar muzikos kūrinio rankraščio originalą, dalį, jei parduodama po paties autoriaus atlikto pirmojo nuosavybės teisių į juos perleidimo ir kūrinio ar rankraščio originalo perpardavimo kaina yra ne mažesnė kaip 500 litų.

2. Meno kūriniai šiame straipsnyje reiškia vaizduojamosios dailės, taikomosios dailės ir fotografijos kūrinius.

3. Šio straipsnio 1 dalyje numatytą pajamų dalį - 5 procentus kūrinio ar rankraščio originalo pardavimo kainos autoriams sumoka pardavėjai. Aukcionų ar kitų viešų pardavimų rengėjai turi pateikti autoriams arba jiems atstovaujančioms autorių teisių kolektyvinio administravimo asociacijoms informaciją apie parduotus kūrinių ar rankraščių originalus, pardavėjus ir kūrinio ar rankraščio pardavimo kainą.

4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta autoriaus teisė į pajamų už perparduotą meno kūrinio ar rankraščio originalą dalį kitiems asmenims pereina tik po autoriaus mirties paveldėjimo tvarka.

1. Autorius turi neatšaukiamą teisę į dalį pajamų, gaunamų kiekvieną kartą viešame aukcione ar kitu būdu pardavus kūrinio rankraštį ar jam prilygintas kopijas, taip pat vaizduojamojo, taikomojo žanro dailės kūrinius, taip pat autoriaus pasirašytas ar kitaip sužymėtas kopijas. Teisė į dalį pajamų už kūrinio rankraščio originalo ar meno kūrinio pardavimą atsiranda autoriui po pirmojo paties autoriaus nuosavybės teisių į juos perleidimo ir kai rankraščio originalo ar kūrinio originalo perpardavimo kaina yra ne mažesnė kaip 300 eurų su sąlyga, kad autorinio atlyginimo suma už vieną perparduotą rankraščio originalą ar kūrinio originalą nebūtų didesnė kaip 12500 eurų.

2. Nustatomi tokie pajamų dalies, mokamos autoriui, dydžiai:

1) 5 procentai – už pardavimo kainos dalį nuo 300 iki 3000 eurų;

2) 4 procentai – už pardavimo kainos dalį nuo 3000,01 iki 50 000 eurų;

3) 3 procentai – už pardavimo kainos dalį nuo 50 000,01 iki 200 000 eurų;

4) 1 procentas – už pardavimo kainos dalį nuo 200 000,01 iki 350 000 eurų;

5) 0,5 procento – už pardavimo kainos dalį nuo 350 000,01 iki 500 000 eurų;

6) 0,25 procento – už pardavimo kainos dalį, didesnę kaip 500 000 eurų.

3. Autoriai ar jų teisių perėmėjai savo teises į perparduotus rankraščius ar kūrinius įgyvendina patys arba per kolektyvinio administravimo organizacijas. Pirkėjai, pardavėjai arba tarpininkai autoriams ar jų teisių atstovams turi suteikti reikiamą informaciją apie perparduotus kūrinius trejus metus nuo kūrinio perpardavimo.

4. Šio straipsnio 1 dalyje numatyta perpardavimo teisė trečiųjų šalių autoriams ar jų teisių paveldėtojams Lietuvoje taikoma tik tuo atveju, jeigu trečiosios šalies, kuriai priklauso autorius ar teisių paveldėtojas, įstatymai numato perpardavimo teisę Lietuvos ir kitų Europos Sajungos valstybių autoriams ir jų teisių paveldėtojams.

13. Įstatymo projektą papildyti nauju 11 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“11 straipsnis. 20 straipsnio pakeitimas

Pakeisti 20 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“20 straipsnis. Kūrinio atgaminimas asmeniniais tikslais

1. Be autoriaus arba kito autorių teisių subjekto leidimo fiziniam asmeniui išimtinai savo asmeniniam naudojimui, nesiekiant tiesioginių ar netiesioginių komercinių tikslų, leidžiama atgaminti ne daugiau kaip vieną išleisto ar kitaip viešaipaskelbto kūrinio egzempliorių, jeigu toks atgaminimas yra vienkartinis veiksmas. Atgaminant kūrinius asmeniniais tikslais reprografijos būdu (fotokopijavimo ar kitu būdu popieriuje), taikomos šio Įstatymo 23 straipsnio nuostatos.

2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos atgaminant šiuos kūrinius:

1) architektūros kūrinius pastatų ar kitokių statinių pavidalu;

2) kompiuterių programas (išskyrus šio Įstatymo 30 ir 31 straipsniuose numatytus atvejus);

3) elektronines duomenų bazes (išskyrus šio Įstatymo 32 straipsnyje numatytus atvejus).

3. Atgaminant audiovizualinį kūrinį ar fonogramoje įrašytą kūrinį, kūrinio autorius ar jo teisių perėmėjas kartu su atlikėjais ir audiovizualinių kūrinių bei fonogramų gamintojais arba jų teisių perėmėjais turi teisę gauti tam tikrą atlyginimą, kuris nustatomas procentais nuo asmeniniam atgaminimui skirtų tuščių garso ir audiovizualinių laikmenų (išskyrus laikmenas, skirtas eksportui, profesionalioms reikmėms ir žmonių, turinčių klausos ar regos negalią, reikmėms) didmeninio pardavimo kainos.

4. Šio straipsnio 3 dalyje nurodytą atlyginimą privalo mokėti asmeniniam atgaminimui skirtų analoginių ir skaitmeninių garso bei audiovizualinių laikmenų gamintojai ir importuotojai, išskyrus tuos atvejus, kai tuščios laikmenos įvežamos išimtinai asmeniniam naudojimui (su keleivio bagažu).

5. Šio straipsnio 3 dalyje nurodyto atlyginimo dydį, atsižvelgdama į tai, taikomos ar netaikomos techninės apsaugos priemonės, nustatytos šio Įstatymo 74 straipsnio 1 ir 2 dalyse, jo paskirstymo ir mokėjimo sąlygas nustato Vyriausybė, suderinusi su šio straipsnio 4 dalyje nurodytiems laikmenų gamintojams bei importuotojams atstovaujančiomis asociacijomis ir autorių teisių bei gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijomis. Atlyginimas neturi būti didesnis kaip 6 procentai tuščios garso ar audiovizualinės laikmenos didmeninės kainos. Atlyginimą šio straipsnio 3 dalyje nurodytiems teisių subjektams paskirsto ir moka Vyriausybės įgaliotos institucijos patvirtintos autorių teisių ir gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijos. Ne daugiau kaip 25 procentai šio atlyginimo įstatymų nustatyta tvarka gali būti skiriama kūrybinės veiklos programoms.

6. Šio straipsnio 3 dalyje nurodytą atlyginimą importuotojai privalo sumokėti į Vyriausybės įgaliotos institucijos patvirtintos autorių teisių ar gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijos sąskaitą prekių muitinio įforminimo metu iki prekių išleidimo laisvai cirkuliuoti, jeigu kitaip nenumatyta importuotojo ir šios kolektyvinio administravimo asociacijos sutartyje.

“20 straipsnis. Autorinio atlyginimo mokėjimas atgaminant ir naudojant kūrinius asmeniniams poreikiams

1. Be autoriaus arba kito autoriaus teisių subjekto leidimo, nemokant autorinio atlyginimo, fiziniam asmeniui išimtinai savo asmeniniam naudojimui leidžiama pačiam atgaminti ne daugiau kaip vieną išleisto ar kitaip paskelbto kūrinio egzempliorių su sąlyga, kad toks atgaminimas yra vienkartinis veiksmas.

2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos atgaminant šiuos kūrinius:

1) architektūros kūrinius pastatų ar kitokių statinių pavidalu;

2) visą knygos tekstą ar didesnę jo dalį arba muzikinio kūrinio natas reprografijos būdu;

3) kompiuterių programas (išskyrus šio įstatymo 30-31 straipsniuose nustatytus atvejus);

4) elektronines duomenų bazes (išskyrus šio įstatymo 32 straipsnyje nustatytus atvejus).

3. Autorius, atlikėjas, fonogramų ar audiovizualinio kūrinio gamintojas ar jų teisių perėmėjas kaip kompensaciją už kūrinius, naudojamus asmeniniams poreikiams, turi teisę gauti teisingą atlyginimą, kurį sumoka audio, audiovizualinių laikmenų bei audio ir video įrašus atliekančios bei atgaminančios aparatūros gamintojai. Mokestis skaičiuojamas procentais nuo pagamintų laikmenų bei aparatūros didmeninės kainos.

Kolektyvinio administravimo asociacija, suderinusi su gamintojais, kasmet nustato mokėjimo procentą nuo pagamintų laikmenų ir aparatūros didmeninės kainos.

4. Šiame straipsnyje numatytą atlyginimą surenka ir paskirsto kolektyvinio administravimo asociacija, kuri sutarties pagrindu su kitomis asociacijomis administruoja autorių, atlikėjų, fonogramų bei audiovizualinių kūrinių gamintojų atlyginimo surinkimą. Atlyginimas tarp subjektų paskirstomas asociacijų susitarimo pagrindu. Nesusitarus gauti mokėjimai paskirstomi tokiu santykiu: 40 procentų – autoriams, 30 procentų – atlikėjams, 30 procentų – gamintojams. Gautus mokėjimus kolektyvinio administravimo asociacijos paskirsto jų atstovaujamiems subjektams patvirtintų taisyklių pagrindu.

5. Šio straipsnio 1 dalyje numatyti mokėjimai nuo pagamintų laikmenų, įrašymo ir atgaminimo technikos neskaičiuojami, kai technika:

1) skirta profesionaliam naudojimui;

2) skirta atlikti įrašams žmonėms su klausos ir regėjimo negalia.”

14. Įstatymo projekto dabartinį 8 straipsnį laikyti 12 straipsniu.

15. Įstatymo projektą papildyti nauju 13 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“13 straipsnis. 35 straipsnio papildymas

Papildyti 35 straipsnį 5 dalimi ir ją išdėstyti taip:

“5. Jeigu autorius buvo represuotas ir po mirties reabilituotas, autoriaus turtinių teisių apsauga po autoriaus mirties skaičiuojama nuo kitų metų sausio 1 d. po reabilitacijos paskelbimo. Autoriui, buvusiam politiniam kaliniui ar tremtiniui, autoriaus turtinės teisės pratęsiamos įkalinimo arba buvimo tremtyje laikotarpiui.”

16. Įstatymo projektą papildyti nauju 14 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“14 straipsnis. 36 straipsnio papildymas

Papildyti 36 straipsnį 3 dalimi ir ją išdėstyti taip:

“3. Kūriniai, kurių autorių turtinių teisių apsaugos terminai pasibaigė, taip pat kūriniai, kurių teisės nebuvo anksčiau saugomos Lietuvos Respublikos teritorijoje, tampa visuomenės nuosavybe ir jais galima naudotis be apribojimų.”

17. Įstatymo projekto 9 straipsnį laikyti 15 straipsniu.

18. Įstatymo projektą papildyti nauju 16 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“16 straipsnis. 39 straipsnio pakeitimas

1. Pakeisti 39 straipsnio 1 dalį po žodžio ir simbolio “turėtojas)” įrašant žodžius “suteikia teisę pasinaudoti kūriniu arba”, išbraukiant žodžius “arba suteikia” ir visą dalį išdėstyti taip;

“1. Pagal autorinę sutartį viena šalis (autorius ar jo teisių turėtojas) suteikia teisę pasinaudoti kūriniu arba perduoda arba suteikia autorių turtines teises į literatūros, mokslo ar meno kūrinį arba įsipareigoja sukurti sutartyje nurodytą kūrinį ir perduoti ar suteikti autorių turtines teises į jį kitai šaliai (teisių perėmėjui ar licenciatui), o kita šalis įsipareigoja naudoti kūrinį arba pradėti juo naudotis sutartyje nustatytomis sąlygomis ir sumokėti nustatytą autorinį atlyginimą, jeigu sutartyje nenustatyta kitaip.”

2. Pakeisti 39 straipsnio 3 dalį išbraukiant žodžius “kūrinių redagavimo, mokymo, konsultavimo” ir visą dalį išdėstyti taip:

“3. Sutartys dėl kūrinių redagavimo, mokymo, konsultavimo, organizacinių ir techninių paslaugų ar kitokių paslaugų teikimo nelaikomos autorinėmis. Autorinėmis sutartimis taip pat nelaikomos sutartys, kurių dalykas nėra autorių turtinių teisių į kūrinį perdavimas ar suteikimas.”

19. Pakeisti įstatymo projekto dabartinį 10 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“10 straipsnis. 40 straipsnio pakeitimas

Pakeisti 40 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

„40 straipsnis. Autorinių sutarčių sąlygos

1. Autorinėje sutartyje turi būti šios sąlygos:

1) kūrinio pavadinimas (užsienio autorių kūrinių pavadinimai nurodomi ir originalo kalba), išskyrus kolektyvinio administravimo asociacijų išduodamas licencijas;

2) kūrinio apibūdinimas (kūrinio rūšis, pavadinimas, pagrindiniai reikalavimai kūriniui);

3) perduodamos ar suteikiamos autorių turtinės teisės (kūrinio panaudojimo būdai), licencijos rūšis (išimtinė ar neišimtinė licencija);

4) teritorija, kurioje galioja teisių perdavimas ar licencija, suteikianti teisę naudoti kūrinį;

5) teisių perdavimo ar licencijos galiojimo terminas;

6) autorinio atlyginimo dydis, mokėjimo tvarka ir terminai;

7) šalių ginčų sprendimo tvarka ir atsakomybė;

8) kitos sutarties sąlygos.

2. Preziumuojama, kad autorių teisės autorine sutartimi perduodamos tik ta apimtimi, kuri reikalinga konkrečios sutarties tikslams pasiekti. Jeigu autorinėje sutartyje nenurodytas turtinių teisių perdavimo ar suteikimo terminas, bet kuri sutarties šalis gali nutraukti sutartį prieš vienerius metus raštu pranešusi kitai šaliai apie sutarties nutraukimą. Jeigu autorinėje sutartyje nenurodyta galiojimo teritorija, laikoma, kad turtinės teisės yra perduotos ar suteiktos Lietuvos Respublikos teritorijoje.

3. Jeigu pagal autorinę sutartį perduotos visos autorių turtinės teisės, laikoma, kad šios teisės perduotos tik sutartyje nurodytiems kūrinio naudojimo būdams. Jeigu autorinėje sutartyje nenurodyti kūrinio naudojimo būdai, laikoma, kad sutartis sudaryta tik dėl tų kūrinio naudojimo būdų, kurie šalims yra būtini siekiant tikslo, dėl kurio buvo sudaryta sutartis.

4. Nuosavybės teisė į dailės kūrinį, sukurtą pagal autorinę sutartį, pereina užsakovui, jeigu kitaip nenustatyta sutartyje.“

“15 straipsnis. 40 straipsnio pakeitimas ir papildymas

1. Pakeisti 40 straipsnio 3 dalį išbraukiant žodžius ”visos autorių turtinės teisės” ir vietoje jų įrašant žodžius ”teisės pasinaudoti kūriniu visais būdais” bei visą dalį išdėstyti taip:

“3. Jeigu pagal autorinę sutartį perduotos visos autorių turtinės teisės teisės pasinaudoti kūriniu visais būdais, laikoma, kad šios teisės perduotos tik sutartyje nurodytiems kūrinio naudojimo būdams.”

2. Papildyti 40 straipsnį 5 dalimi ir ją išdėstyti taip:

“5. Jeigu autorius sukuria vaizduojamojo meno kūrinį pagal užsakymo sutartį, meno kūrinys pereina užsakovo nuosavybėn, jei kitaip nenustatyta sutartimi. Autoriui išlieka autoriaus teisės į tą kūrinį.”

20. Įstatymo projekto dabartinį 11 straipsnį laikyti 16 straipsniu.

21. Pakeisti ir papildyti įstatymo projekto 12 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“12 17 straipsnis. 42 straipsnio 2 dalies pakeitimas

1. 42 straipsnio 1 dalyje pirmame sakinyje išbraukti žodžius “Autorinė sutartis dėl turtinių teisių perdavimo”, antrame sakinyje po žodžio “leidiniuose” įrašyti “enciklopedijose” ir visą dalį išdėstyti taip:

“1. Autorinė sutartis dėl turtinių teisių perdavimo, autorinė licencinė sutartis ir autorinė kūrinio užsakymo sutartis sudaromos raštu. Rašytinė sutarties forma neprivaloma sutartims dėl kūrinių skelbimo periodiniuose leidiniuose, enciklopedijose. “

2. 42 straipsnio 2 dalyje po žodžio „privalomos“ įrašyti žodžius „su sąlyga, kad naudotojui suteikiama galimybė susipažinus su paketo licencijos sąlygomis per protingą laiką atsisakyti sutarties ir grąžinti įsigytas kompiuterių programas ar elektronines duomenų bazes“ ir šią dalį išdėstyti taip:

„2. Kai materialiose laikmenose užfiksuotos kompiuterių programos ir elektroninės duomenų bazės platinamos per prekybos tinklą, teisė naudotis kompiuterių programomis ar elektroninėmis duomenų bazėmis suteikiama pagal licencinę sutartį, kuri pirkėjui pateikiama kompiuterių programos ar duomenų bazės pakuotėje (paketo licencija). Paketo licencijoje nurodytos sąlygos kompiuterių programos ar elektroninės duomenų bazės naudotojui yra privalomos, su sąlyga, kad naudotojui suteikiama galimybė susipažinus su paketo licencijos sąlygomis per protingą laiką atsisakyti sutarties ir grąžinti įsigytas kompiuterių programas ar elektronines duomenų bazes. Jos turi būti pateikiamos laikantis Vartotojų teisių gynimo ir Valstybinės kalbos įstatymų reikalavimų. Kai kompiuterių programos ar elektroninės duomenų bazės pateikiamos kompiuterių tinklais, teisė naudotis kompiuterių programa ar duomenų baze naudotojui gali būti suteikiama licencine sutartimi, kuri pateikiama elektronine forma ir kurią naudotojas turi patvirtinti prieš pradėdamas naudoti kompiuterių programą ar elektroninę duomenų bazę.“

22. Įstatymo projekto dabartinius 13, 14, 15, 16, 17 ir 18 straipsnius atitinkamai laikyti 18, 19, 20, 21, 22 ir 23 straipsniais.

23. Pakeisti įstatymo projekto 19 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“19 straipsnis. 53 straipsnio 3 ir 6 dalių pakeitimas

1. Pakeisti 53 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip:

„3. Šio straipsnio 1 dalies 5 punkte nurodyta išimtinė teisė platinti atlikimo įrašą ar jo kopijas, išskyrus teisę nuomoti ir teikti panaudai atlikimo įrašą ar jo kopijas, Europos ekonominės erdvės valstybių teritorijoje nustoja galioti (išnaudojama) į atlikėjo ar jo teisių perėmėjo arba jų leidimu į Europos ekonominės erdvės valstybių teritorijoje parduotą ar kitu būdu perduotą nuosavybėn ir teisėtai komercinėje apyvartoje esantį atlikimo įrašą ar jo kopijas.“

2. 53 straipsnio 6 dalyje vietoj žodžių „kurie nuomoja fonogramas ar audiovizualinius įrašus, kaip asmenys, kuriems buvo perduota ar suteikta teisė nuomoti tas fonogramas, audiovizualinius įrašus ar jų kopijas“ įrašyti žodžius „kuriems fonogramos ar audiovizualinio kūrinio gamintojas perdavė arba suteikė nuomoti tas fonogramas, audiovizualinius įrašus ar jų kopijas“ ir šią dalį išdėstyti taip:

„6. Šio straipsnio 4 ir 5 dalyse numatytos teisės į atlyginimą įgyvendinamos tik per gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociaciją. Šį atlyginimą moka fiziniai arba juridiniai asmenys, kuriems fonogramos ar audiovizualinio kūrinio gamintojas perdavė arba suteikė teisę nuomoti tas fonogramas, audiovizualinius įrašus ar jų kopijas.“

“24 straipsnis. 52 ir 53 straipsnių pakeitimas

1. Išbraukti įstatymo 52 straipsnį:

“52 straipsnis. Atlikėjų asmeninės neturtinės teisės

1. Atlikėjas, nepaisant jo išimtinių turtinių teisių, net ir tuo atveju, kai turtinės teisės perduotos kitiems asmenims, turi asmenines neturtines teises į savo tiesioginį (gyvą) atlikimą ar atlikimo įrašą. Atlikėjas turi teisę reikalauti, kad naudojant atlikimą ar jo įrašą jis būtų įvardytas kaip atlikėjas, ir prieštarauti dėl atlikimo ar jo įrašo bet kokio iškraipymo ar kitokio pakeitimo, taip pat dėl atlikėjo garbei ar reputacijai galinčio padaryti žalos bet kokio kito kėsinimosi į atlikimą ar jo įrašą.

2. Atlikėjo asmeninės neturtinės teisės neperduodamos kitiems asmenims. Po atlikėjo mirties asmeninės neturtinės teisės saugomos šio Įstatymo 49 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.”

2. Įstatymo 53 straipsnį laikyti 52 straipsniu, jį pakeisti ir visą straipsnį išdėstyti taip:

“53 52 straipsnis. Atlikėjų turtinės teisės

1. Atlikėjas turi išimtines teises leisti arba uždrausti šiuos veiksmus:

1) transliuoti, retransliuoti ir kitaip viešai skelbti neįrašytą (neužfiksuotą) atlikimą, išskyrus tuos atvejus, kuriais pats atlikimas yra radijo ar televizijos laida;

2) įrašyti neįrašytą (neužfiksuotą) atlikimą;

3) atgaminti atlikimo įrašą;

4) padaryti atlikimo įrašą viešai prieinamą;

5) platinti atlikimo įrašą arba jo kopijas juos parduodant, nuomojant, teikiant panaudai ar kitaip perduodant nuosavybėn arba valdyti, taip pat juos importuojant ir eksportuojant.

2. Šio straipsnio 1 dalies 4 punkte nurodyta teisė padaryti atlikimo įrašą viešai prieinamą apima jo perdavimą laidais ar bevielio ryšio priemonėmis, kad visuomenės nariai galėtų jį pasiekti individualiai pasirinktoje vietoje ir pasirinktu laiku (pvz., kompiuterių tinklais (internete) pagal pareikalavimą arba kitokiais būdais).

3. Šio straipsnio 1 dalies 5 punkte nurodyta išimtinė teisė platinti atlikimo įrašą ar jo kopijas, išskyrus teisę nuomoti ir teikti panaudai atlikimo įrašą ar jo kopijas, Lietuvos Respublikos teritorijoje nustoja galioti (išnaudojama) į atlikėjo ar jo teisių perėmėjo arba jų pavedimu į Lietuvos Respublikoje parduotą ir teisėtai komercinėje apyvartoje esantį atlikimo įrašą ar jo kopijas.

4. Su audiovizualinio kūrinio gamintoju sudarydamas sutartį dėl audiovizualinio atlikimo įrašo, atlikėjas perduoda gamintojui šio straipsnio 1 dalies 1, 3, 4, 5 punktuose nurodytas teises, jeigu sutartyje nenustatyta kitaip. Atlyginimo dydis nustatomas šalių susitarimu atskirai už kiekvieną perduotą turtinę teisę (atlikimo audiovizualinio įrašo naudojimo būdą). Atlikėjas, perdavęs audiovizualinio kūrinio gamintojui teisę nuomoti atlikimo audiovizualinio įrašo originalą ar jo kopijas, turi neatšaukiamą teisę gauti tam tikrą atlyginimą už atlikimo audiovizualinio įrašo ar jo kopijos nuomą.

5. Atlikėjas, kuris sudarydamas sutartį su fonogramos gamintoju perdavė fonogramos gamintojui teisę nuomoti į fonogramą įrašytą atlikimą, turi neatšaukiamą teisę į tam tikrą atlyginimą už fonogramos ar jos kopijos nuomą.

6. Šio straipsnio 4 ir 5 dalyse numatytos teisės į atlyginimą įgyvendinamos tik per gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociaciją. Šį atlyginimą moka fiziniai arba juridiniai asmenys, kurie nuomoja fonogramas ar audiovizualinius įrašus, kaip asmenys, kuriems buvo perduota ar suteikta teisė nuomoti tas fonogramas, audiovizualinius įrašus ar jų kopijas.

7. Audiovizualinio kūrinio gamintojas atlikėjo ar gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijos prašymu turi suteikti atlikėjui ar kolektyvinio administravimo asociacijai šio straipsnio 4 dalyje numatytų teisių įgyvendinimui reikalingą informaciją.

1. Kūrinio atlikėjas yra aktorius, dainininkas, muzikantas, šokėjas, kitas asmuo ar kolektyvas, kuris scenoje vaidina, dainuoja, deklamuoja, groja muzikos instrumentu ar kitaip atlieka literatūros, muzikos ar kitokius kūrinius arba vadovauja atlikėjų kolektyvui, t.y. orkestro, ansamblio ar choro vadovas.

2. Kūrinio atlikėjas turi šias asmenines neturtines teises:

1) teisę į vardą;

2) teisę į atlikimo gynimą nuo bet kokio iškreipimo arba kitokio kėsinimosi, kuris gali pakenkti atlikėjo garbei ir orumui (teisė į reputaciją);

3) teisę panaudoti atlikimą bet kokia forma, įskaitant teisę padaryti atlikimą viešai prieinamą, gauti atlyginimą už kiekvieną atlikimo panaudojimo būdą.

3. Teisė panaudoti atlikimą reiškia teisę leisti arba drausti vykdyti šiuos veiksmus:

1) įrašyti anksčiau neįrašytą atlikimą;

2) atgaminti atlikimo įrašą, išskyrus tą atvejį, kai atgaminamas atlikimo įrašas, padarytas sutikus atlikėjui, tais tikslais, kuriems buvo gautas atlikėjo sutikimas tokiam įrašui daryti;

3) transliuoti atlikimą eteriu, laidais arba kitaip viešai perduoti atlikimą, išskyrus atvejus, kai atgaminamas anksčiau padarytas (sutikus atlikėjui) atlikimo įrašas arba įrašas, anksčiau transliuotas eteriu;

4) nuomoti paskelbtą fonogramą, kurioje įrašytas atlikimas.

4. Leidimus, numatytus šio straipsnio 2 dalyje, duoda atlikėjas, o tuo atveju, kai kūrinį atlieka kolektyvas, – šio kolektyvo vadovas, sudaręs su atlikėju rašytinę sutartį.

5. Sudarius sutartį tarp atlikėjo ir transliuojančiųjų organizacijų dėl atlikimo perdavimo eteriu arba laidais, atlikėjas perduoda teisę įrašyti kūrinį ir jį atgaminti, jeigu sutartyje su transliuojančiosiomis organizacijomis nenumatyta kitaip. Atlyginimo atlikėjui už tokį panaudojimą dydis nustatomas šalių susitarimu.

6. Sudarius sutartį tarp atlikėjo ir audiovizualinio kūrinio gamintojo dėl audiovizualinio kūrinio sukūrimo, atlikėjas perduoda teisę, numatytą šio straipsnio 3 dalies 4 punkte. Audiovizuolinio kūrinio gamintojas pasilieka teisę nustatyta tvarka gauti atlyginimą už šio audiovizualinio kūrinio egzempliorių nuomą.

7. Atlikėjas suteikia teisę naudoti tik audiovizualinį kūrinį ir, jeigu kitaip nenumatyta sutartyje. Naudotojas neturi teisės atskirai panaudoti garsą ir vaizdą, fiksuotus audiovizualiniame kūrinyje.

8. Sudarius sutartį tarp atlikėjo ir fonogramos gamintojo dėl atlikimo įrašymo į fonogramą, atlikėjas perduoda teisę nuomoti fonogramą (šio straipsnio 3 dalies 4 punktas).

9. Jeigu atlikėjas kūrinį atliko vykdydamas tarnybines pareigas arba darbdavio tarnybinę užduotį, jis turi teisę į vardą ir teisę į reputacijos gynimą. Išimtinė teisė į tokio atlikimo panaudojimą priklauso asmeniui, su kuriuo atlikėją sieja darbo santykiai, jeigu sutartyje tarp darbdavio ir atlikėjo nenumatyta kitaip.

10. Atlikėjo teisės, numatytos šio straipsnio 3 dalyje, gali būti perduodamos kitiems asmenims sutartyje nustatyta tvarka.

24. Pakeisti įstatymo projekto dabartinį 20 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“20 straipsnis. 54 straipsnio 3 dalies pakeitimas

Pakeisti 54 straipsnio 3 dalį ir ją išdėstyti taip:

„3. Šio straipsnio 1 dalies 4 punkte nurodyta išimtinė teisė platinti fonogramą ar jos kopijas, išskyrus teisę nuomoti ir teikti panaudai fonogramą ar jos kopijas, Europos ekonominės erdvės valstybių teritorijoje nustoja galioti (išnaudojama) į fonogramos gamintojo ar jo teisių perėmėjo arba jų leidimu į Europos ekonominės erdvės valstybių teritorijoje parduotą ar kitu būdu perduotą nuosavybėn ir teisėtai komercinėje apyvartoje esančią fonogramą ar jos kopijas.“

“25 straipsnis. 54 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 54 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“54 straipsnis. Fonogramų gamintojų teisės

1. Fonogramos gamintojas turi išimtines teises leisti arba uždrausti šiuos veiksmus:

1) atgaminti fonogramą;

2) išleisti fonogramą;

3) padaryti fonogramą ar jos kopiją viešai prieinamą;

4) platinti fonogramą ar jos kopijas parduodant, nuomojant, teikiant panaudai ar kitaip perduodant nuosavybėn arba valdyti, taip pat jas importuojant ir eksportuojant.

2. Šio straipsnio 1 dalies 3 punkte nurodyta teisė padaryti fonogramą ar jos kopiją viešai prieinamą apima jų perdavimą laidais ar bevielio ryšio priemonėmis, kad visuomenės nariai galėtų jas pasiekti individualiai pasirinktoje vietoje ir pasirinktu laiku (pvz., kompiuterių tinklais (internete) pagal pareikalavimą arba kitokiais būdais).

3. Šio straipsnio 1 dalies 4 punkte nurodyta išimtinė teisė platinti fonogramą ar jos kopijas, išskyrus teisę nuomoti ir teikti panaudai fonogramą ar jos kopijas, Lietuvos Respublikos teritorijoje nustoja galioti (išnaudojama) į fonogramos gamintojo ar jo teisių perėmėjo arba jų pavedimu į Lietuvos Respublikoje parduotą ir teisėtai komercinėje apyvartoje esančią fonogramą ar jos kopijas.”

“54 straipsnis. Fonogramos gamintojo teisės

1. Fonogramos gamintojas turi teisę panaudoti fonogramą bet kokiu būdu, taip pat gauti atlyginimą už fonogramos panaudojimą.

2. Teisė panaudoti fonogramą – tai gamintojo teisė leisti arba drausti vykdyti šiuos veiksmus:

1) atgaminti fonogramą;

2) platinti fonogramos kopijas įvairiais būdais (pardavinėti, nuomoti ir kita), įskaitant teisę padaryti fonogramą viešai prieinamą;

3) importuoti fonogramos kopijas turint tikslą jas platinti, įskaitant kopijas, pagamintas leidus fonogramos gamintojui;

4) perdaryti arba kitu būdu perdirbti fonogramą.

3. Teisė platinti fonogramos kopijas jas nuomojant priklauso fonogramos gamintojui, nepaisant nuosavybės teisės į šias kopijas.

4. Fonogramos gamintojo teisės, numatytos šio straipsnio 2 dalyje, gali būti perduodamos kitiems asmenims pagal sutartį.

5. Teisė leisti arba drausti platinti fonogramą ar jos kopijas, išskyrus teisę jas nuomoti ir teikti panaudai, nustoja galioti Europos Sąjungos valstybių teritorijoje, jeigu ta fonograma ar jos kopijos gamintojo ar jo teisių perėmėjo yra parduotos ir yra teisėtoje komercinėje apyvartoje Europos Sąjungos teritorijoje.”

25. Papildyti įstatymo projektą nauju 26 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“26 straipsnis. 55 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 55 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“55 straipsnis. Teisė į atlyginimą už transliavimą ir viešą paskelbimą

1. Atlikėjai ir fonogramų gamintojai turi teisę gauti tam tikrą atlyginimą už komerciniais tikslais išleistų (nepaisant jų išleidimo vietos) fonogramų ar jų kopijų tiesioginį ar netiesioginį transliavimą, retransliavimą ar kitokį viešą paskelbimą. Šį atlyginimą privalo mokėti fiziniai arba juridiniai asmenys, naudojantys fonogramas ar jų kopijas. Atlyginimo dydis ir jo mokėjimo sąlygos nustatomos fonogramų naudotojų ir gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijų sutartyje. Atlyginimo dydis nustatomas procentais nuo naudotojo pajamų arba konkrečia pinigų suma. Šis atlyginimas atlikėjams ir fonogramų gamintojams dalijamas po lygiai, jeigu kitaip nenustatyta jų tarpusavio sutartyje.

2. Jeigu fonogramų naudotojai ir gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijos nesutaria dėl atlyginimo dydžio ir jo mokėjimo sąlygų, bet kuri iš šalių gali kreiptis į Lietuvos autorių teisių ir gretutinių teisių tarybą arba į kitą tarpininką prašydama tarpininkauti derybose. Jeigu šalys nepriima derybose tarpininkaujant pateikto pasiūlymo, atlyginimo dydį ir mokėjimo sąlygas nustato teismas.

3.Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą atlyginimą renka bei paskirsto atlikėjams ir fonogramų gamintojams gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacija, Lietuvos Respublikos teritorijoje administruojanti tokio pobūdžio teises, atsižvelgdama į šio Įstatymo V skyriaus nuostatas.

4. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos įgyvendinamos nepažeidžiant autorių teisės gauti autorinį atlyginimą už fonogramose įrašytų kūrinių naudojimą.”

“55 straipsnis. Fonogramų, audiovizualinių kūrinių, transliuojančiųjų organizacijų laidų įrašų, išleistų komerciniais tikslais, panaudojimas

1. Be fonogramos, audiovizualinio kūrinio, išleistų komerciniais tikslais, pirmojo įrašo gamintojo, transliuojančiosios organizacijos ir į tą laikmeną įrašyto kūrinio atlikėjo sutikimo, tačiau išmokant vienkartinį teisingą atlyginimą, leidžiama:

1) viešai atgaminti įrašą;

2) transliuoti įrašą;

3) transliuoti įrašą laidais, perduoti kompiuterių tinklais (internetu) ir kt.

2. Atlyginimą, numatytą šio straipsnio 1 dalyje, surenka, paskirsto ir išmoka fonogramų gamintojų ir atlikėjų teises administruojanti asociacija.

3. Atlyginimo dydį ir jo išmokėjimo sąlygas nustato fonogramų gamintojų ir jų susivienijimų sudaryta sutartis su fonogramų gamintojų ir atlikėjų teisių gynimo asociacija.”

26. Įstatymo projekto dabartinio 21, 22 ir 23 straipsnius atitinkamai laikyti 27, 28 ir 29 straipsniais.

27. Pakeisti įstatymo projekto dabartinį 24 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“24 straipsnis. 65 straipsnio 2 dalies papildymas 14 punktu

Papildyti 65 straipsnio 2 dalį 14 punktu:

„14) kitiems kūrinių ar gretutinių teisių objektų panaudojimo būdams pagal pasirašytas sutartis dėl kolektyvinio teisių administravimo.“

“27 straipsnis. 65 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 65 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“65 straipsnis. Autorių teisių ir gretutinių teisių kolektyvinio administravimo taikymo

sritis

1. Autoriai, atlikėjai, fonogramų gamintojai, transliuojančiosios organizacijos ir kiti autorių teisių bei gretutinių teisių subjektai turi teisę perduoti savo turtines teises kolektyviai administruoti šiems tikslams specialiai įsteigtoms autorių teisių ir gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijoms (toliau – kolektyvinio administravimo asociacijos).

2. Kolektyvinis teisių administravimas gali būti taikomas:

1) muzikos ir literatūros kūrinių viešam atlikimui bet kokiais būdais ir priemonėmis;

2) literatūros ir meno kūrinių transliavimui, retransliavimui, kitokiam viešam paskelbimui (įskaitant foninę muziką), taip pat kūrinių ir gretutinių teisių objektų padarymui viešai prieinamų kompiuterių tinklais (internete);

3) meno kūrinių, literatūros ar muzikos kūrinių rankraščių originalų perpardavimui;

4) kūrinių ir gretutinių teisių objektų kabelinei retransliacijai, išskyrus atvejus, kai tai yra pačių kabelinės retransliacijos operatorių programos;

5) muzikos ir literatūros kūrinių atgaminimui garso įrašais (fonogramoms), literatūros, muzikos ir kitų meno kūrinių atgaminimui audiovizualiniais įrašais (audiovizualiniams kūriniams);

6) fonogramų, išleistų komerciniais tikslais, transliavimui, retransliavimui ir kitokiam viešam paskelbimui (įskaitant foninę muziką);

7) kūrinių, gretutinių teisių objektų ar jų kopijų nuomai ir panaudai, išskyrus kompiuterių programas ir duomenų bazes;

8) šio Įstatymo 11 straipsnio 4 dalyje, 15 straipsnio 4 dalyje ir 53 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyto atlyginimo už perduotą išimtinę teisę nuomoti kūrinį ar gretutinių teisių objektą arba jų kopijas surinkimui;

9) dailės ir taikomojo meno kūrinių, fotografijų, schemų ir brėžinių atgaminimui (reprodukcijoms) leidiniuose ir reklaminėje medžiagoje;

10) kūrinių atgaminimui reprografijos būdu (fotokopijavimo ar kitu panašiu būdu popieriuje);

11) knygų ir kitų leidinių panaudai bibliotekose;

12) kūrinių viešam rodymui;

13) audiovizualinių kūrinių ar fonogramose įrašytų kūrinių atgaminimui asmeniniais tikslais.

3. Šio straipsnio 2 dalies 4, 6, 8, 10, 11 ir 13 punktuose nurodytos teisės įgyvendinamos tik kolektyvinio administravimo būdu.

4. Tuo atveju, kai autorių teisių ar gretutinių teisių subjektas nėra suteikęs įgaliojimų jokiai kolektyvinio administravimo asociacijai įgyvendintijo išimtinę teisę leisti kūrinio ar gretutinių teisių objekto kabelinę retransliaciją, laikoma, kad tokius įgaliojimus turi kolektyvinio administravimo asociacija, Lietuvos Respublikos teritorijoje administruojanti tokio pobūdžio teises. Toks autorių teisių ar gretutinių teisių subjektas turi tokias pačias teises ir įsipareigojimus pagal kabelinės retransliacijos operatorių ir kolektyvinio administravimo asociacijos sudarytas sutartis kaip ir kiti teisių subjektai, kurie yra suteikę tai asociacijai tokius įgaliojimus. Jei išimtines teises į kūrinių ar gretutinių teisių objektų kabelinę retransliaciją Lietuvos Respublikoje administruoja daugiau negu viena kolektyvinio administravimo asociacija, autorių teisių ar gretutinių teisių subjektas gali pasirinkti, kuri iš tų asociacijų bus laikoma įgaliota administruoti jo teises.

5. Kabelinės retransliacijos operatoriai ir kolektyvinio administravimo asociacijos derybomis susitaria dėl teisių į kūrinių kabelinę retransliaciją suteikimo. Jei derybų šalims nepavyksta susitarti ir sudaryti sutartį dėl teisių į kabelinę retransliaciją, bet kuri iš jų gali kreiptis į Lietuvos autorių teisių ir gretutinių teisių tarybą arba į kitą tarpininką prašydama tarpininkauti derybose dėl sutarties sudarymo. Negalima be pagrįstos priežasties šalių derybų nutraukti, taip pat trukdyti atskiriems teisių subjektams dalyvauti derybose.

“1. Literatūros, mokslo ir meno kūrinių autoriai, fonogramų gamintojai arba kiti autorių ir gretutinių teisių subjektai, siekdami praktinio turtinių teisių įgyvendinimo (kūrinio viešo atlikimo, perdavimo į eterį arba laidais, kūrinių atgaminimo, mechaninio, magnetinio arba kitokio įrašo būdu, reprodukavimo, kabelinio retransliavimo ir kt.), turi teisę steigti kolektyvinio administravimo asociacijas ginančias jų turtines teises kolektyviniu pagrindu.

2. Kolektyvinio administravimo asociacijos neturi teisės užsiimti komercine veikla, taip pat naudoti gretutinių teisių kūrinius ir objektus, gautus vykdant teisių gynimą.

3. Kolektyvinio administravimo asociacijų veiklai netaikytini apribojimai, kuriuos nustato antimonopoliniai įstatymai.

4. Leidžiama steigti atskiras asociacijas skirtingų teisių subjektų skirtingoms teisėms atstovauti.

5. Kolektyvinio administravimo asociacijas tiesiogiai steigia autorių ir gretutinių teisių subjektai kaip visuomenines organizacijas, kurios turi juridinio asmens teises. Šios asociacijos veikia pagal įgaliojimus, kuriuos suteikė autorių ir gretutinių teisių subjektai. Jų teisinę padėtį nustato patvirtinti jų įstatai.

6. Kolektyvinio administravimo asociacijos įstatuose turi būti nuostatos, atitinkančios šio įstatymo reikalavimus. Atsisakyti registruoti asociaciją, ginančią autorių ir gretutinių teisių subjektų turtines teises, galima tik tais atvejais, kai yra pažeidžiami šio įstatymo, taip pat įstatymo, nustatančio visuomeninių (nekomercinių) organizacijų registravimo tvarką, reikalavimai.”

28. Papildyti įstatymo projektą nauju 26 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“26 straipsnis. 66 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 66 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“66 straipsnis. Kolektyvinio administravimo asociacijų pareigos

1. Kolektyvinio administravimo asociacija steigiama savanoriškos narystės pagrindu kaip autorių, atlikėjų, fonogramų gamintojų, transliuojančiųjų organizacijų ar kitų autorių teisių, gretutinių teisių subjektų ar jų susivienijimų asociacija. Kolektyvinio administravimo asociacija yra ne pelno organizacija.

2. Kolektyvinio administravimo asociacijos steigimo, registravimo, valdymo, veiklos, reorganizavimo ir likvidavimo tvarką reglamentuoja šis Įstatymas ir Asociacijų įstatymas.

3. Kolektyvinio administravimo asociacijos neturi teisės verstis komercine veikla. Joms netaikomos antimonopolinių įstatymų nuostatos.”

“1. Kolektyvinio administravimo asociacijos veikia atstovaudamos autoriams ir gretutinių teisių subjektams. Siekdamos šių tikslų, asociacijos turi vykdyti šias pareigas:

1) surinktą atlyginimą paskirstyti ir išmokėti tik autoriams ir gretutinių teisių subjektams; asociacijos turi teisę išskaičiuoti iš surinkto atlyginimo sumas, reikalingas padengti savo faktinėms išlaidoms, padarytoms renkant, paskirstant ir išmokant tokį atlyginimą, taip pat sumas, kurios yra nukreipiamos į specialiuosius fondus, įsteigtus išimtinai jų atstovaujamų autorių ir gretutinių teisių subjektų sprendimu;

2) proporcingai faktiniam kūrinių ir gretutinių teisių objektų panaudojimui skirstyti ir reguliariai mokėti surinktas atlyginimo sumas, gautas atskaičius tas sumas, kurios nurodytos šio straipsnio 1 dalies 1 punkte;

3) išmokėdamos atlyginimą, teikti autoriams ir gretutinių teisių subjektams ataskaitas, kuriose turi būti duomenys apie jų kūrinių panaudojimą.

2. Autoriai ir gretutinių teisių subjektai, nesuteikę asociacijoms įgaliojimų rinkti atlyginimą, turi teisę reikalauti iš asociacijos išmokėti jiems priklausantį atlyginimą pagal atliktą paskirstymą, taip pat išbraukti savo kūrinius ir gretutinių teisių objektus iš licencijų, kurias šios asociacijos suteikia naudotojams.

3. Autorių ir gretutinių teisių subjektų turtinių teisių gynimo užsienio organizacijos, vadovaudamosi susitarimu dėl abipusio atstovavimo, turi teisę reikalauti nuolat gauti duomenis apie atlyginimo, priklausančio užsienio autoriams ar gretutinių teisių subjektams, kuriems atstovauja nurodyta užsienio organizacija, paskirstymą, taip pat kitą informaciją apie asociacijos, ginančios analogiškas teises Lietuvos Respublikos teritorijoje, veiklą.”

29. Papildyti įstatymo projektą nauju 27 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“27 straipsnis. 67 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 67 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“67 straipsnis. Kolektyvinio administravimo asociacijų uždaviniai ir

funkcijos

Kolektyvinio administravimo asociacija atstovaujamų autorių ir gretutinių teisių subjektų vardu ir remdamasi pasirašytomis sutartimis dėl teisių kolektyvinio administravimo atlieka šias funkcijas:

1) suteikia naudotojams neišimtines licencijas naudoti kūrinius ar gretutinių teisių objektus;

2) renka ir išieško autorinį atlyginimą už kūrinių ar gretutinių teisių objektų panaudojimą pagal suteiktas neišimtines licencijas;

3) paskirsto ir moka surinktą autorinį atlyginimą savo atstovaujamiems autorių ir gretutinių teisių subjektams;

4) be atskiro įgaliojimo teisme ir kitose institucijose gina savo kolektyviai administruojamas autorių teises ir gretutines teises;

5) atlieka kitas kolektyvinio teisių administravimo funkcijas vadovaudamasi sutartimis dėl autorių teisių ir gretutinių teisių kolektyvinio administravimo.

“1. Kolektyvinio administravimo asociacija jos atstovaujamų autorių ir gretutinių teisių subjektų vardu, remdamasi gautais jų įgaliojimais, vykdo šias funkcijas:

1) suderina su naudotojais atlyginimo dydį ir kitas sąlygas, kurios numatytos išduodant licenciją;

2) teikia licencijas naudotojams, leidžiančias pasinaudoti kūriniais, kuriuos subjektas perdavė tokiai asociacijai;

3) suderina su naudotojais atlyginimo dydį tais atvejais, kai ši asociacija renka tokį atlyginimą neišduodama licencijos;

4) renka licencijose numatytą atlyginimą ir (arba) atlyginimą, numatytą šio straipsnio 1 dalies 3 punkte;

5) skirsto ir išmoka surinktą atlyginimą jos atstovaujamiems autoriams ir gretutinių teisių subjektams;

6) atlieka įvairius juridinius veiksmus, būtinus teisių, kurias tvarko asociacija, apsaugai;

7) atlieka kitą veiklą vadovaudamasi įgaliojimais, kuriuos suteikė autoriai ar gretutinių teisių subjektai.”

30. Papildyti įstatymo projektą nauju 28 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“28 straipsnis. 68 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 68 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“68 straipsnis. Kolektyvinio administravimo asociacijų veikla veiklos metodai

1. Sprendimus dėl autorinio atlyginimo rinkimo ir paskirstymo taisyklių bei metodų, autorinio atlyginimo atskaitymų, skirtų kolektyvinio administravimo sąnaudoms padengti, dydžio, taip pat kitais svarbiais teisių kolektyvinio administravimo klausimais priima kolektyvinio administravimo asociacijos visuotinis narių susirinkimas (konferencija).

2. Atlyginimo, mokamo pagal autorinę licencinę sutartį už suteiktą teisę naudoti kūrinį ar gretutinių teisių objektą, dydis nustatomas kolektyvinio administravimo asociacijų ir naudotojų susitarimu. Jeigu kolektyvinio administravimo asociacija ir naudotojas nesutaria, bet kuri šalis gali kreiptis į tarpininką prašydama tarpininkauti derybose dėl autorinio atlyginimo ir jo mokėjimo sąlygų.

3. Be autorių ar kitų autorių teisių bei gretutinių teisių subjektų, kurių teises asociacija administruoja, leidimo kolektyvinio administravimo asociacijos surinkto autorinio atlyginimo negali naudoti kitiems tikslams (kultūriniams, socialiniams ar reklamos finansavimo), išskyrus teisių administravimo bei autorinio atlyginimo paskirstymo sąnaudų padengimą.

4. Kolektyvinio administravimo asociacijos privalo surinktą autorinį atlyginimą, iš kurio atskaitytos kolektyvinio teisių administravimo ir atlyginimo rinkimo bei paskirstymo sąnaudos, autoriams ir kitiems autorių teisių bei gretutinių teisių subjektams sumokėti kiek įmanoma proporcingai jų kūrinių ir gretutinių teisių objektų faktiniam naudojimui.

5. Kolektyvinio administravimo asociacijų nariai turi teisę reguliariai gauti išsamią informaciją apie visą kolektyvinio administravimo asociacijos veiklą, savo kūrinių ar gretutinių teisių objektų panaudojimą, surinktą bei jiems priklausantį atlyginimą (jo rinkimo, paskirstymo ir mokėjimo tvarką) bei kitą informaciją, susijusią su jų teisių įgyvendinimu.”

“1. Kolektyvinio administravimo asociacijai įgaliojimus tvarkyti jų teises savanoriškai perduoda autorių teisių ir gretutinių teisių subjektai rašytine sutartimi. Lietuvos autorių teisių ir gretutinių teisių subjektų turtinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijos gali sudaryti sutartis su analogiškomis užsienio organizacijomis dėl abipusio vienos šalies autorių teisių ir gretutinių teisių subjektų teisių gynimo kitos šalies teritorijoje.

2. Autorius, jo įpėdinis arba kitas autorių teisių ir gretutinių teisių subjektas turi teisę perduoti savo turtinių teisių įgyvendinimą kolektyvinio administravimo asociacijai, o asociacija privalo prisiimti įgyvendinti šias teises, jeigu tokios teisių kategorijos gynimas yra šios asociacijos įstatais numatyta veikla.

3. Užsienio autoriai arba kiti autorių teisių ir gretutinių teisių subjektai, kurių teisės saugomos Lietuvos Respublikos teritorijoje šio įstatymo 3 straipsnio 9 dalyje nustatyta tvarka, turi tokias pat teises kaip ir Lietuvos Respublikos autoriai.

4. Kolektyvinio administravimo asociacija gautų įgaliojimų pagrindu suteikia naudotojams licencijas naudoti kūrinius ir gretutinių teisių objektus. Šių licencijų sąlygos turi būti vienodos visiems vienos kategorijos naudotojams. Asociacijos neturi teisės atsisakyti išduoti naudotojui licenciją neturėdamos tam pakankamo pagrindo.

5. Licencijos leidžia panaudoti numatytais jose būdais visus kūrinius ir gretutinių teisių objektus ir yra suteikiamos jų administruojamų autorių teisių ir gretutinių teisių subjekto vardu.

6. Visas galimas autorių ir gretutinių teisių subjektų turtines pretenzijas naudotojui, susijusias su jų kūrinių ir gretutinių teisių objektų panaudojimu pagal tokias licencijas, sprendžia tokias licencijas teikianti asociacija.

7. Autorių teisių ir gretutinių teisių subjektų kolektyvinio administravimo asociacijos turi teisę reikalauti iš kūrinių ir gretutinių teisių objektų naudotojų pateikti joms dokumentus, kuriuose būtų tikslūs duomenys apie kūrinių ir gretutinių teisių objektų panaudojimą, būtini atlyginimui surinkti ir paskirstyti.”

31. Papildyti įstatymo projektą nauju 29 straipsniu ir jį išdėstyti taip:

“29 straipsnis. 71 straipsnio pakeitimas

Pakeisti įstatymo 71 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“71 straipsnis. Autorių teisių ir gretutinių teisių srityje Vyriausybės įgaliota institucija administravimo kontrolė

1. Valstybės politiką autorių teisių ir gretutinių teisių srityje įgyvendina ir šių teisių apsaugą pagal savo kompetenciją koordinuoja Vyriausybės įgaliota institucija.

2. Vyriausybės įgaliota institucija atlieka šias funkcijas:

1) apibendrina autorių teises ir gretutines teises reglamentuojančių įstatymų, kitų teisės aktų taikymo praktiką ir teikia siūlymus dėl įstatymų, kitų teisės aktų rengimo bei galiojančių teisės aktų pakeitimo ir papildymo;

2) rengia Vyriausybei teikiamų autorių teisių ir gretutinių teisių apsaugą reglamentuojančių įstatymų ir kitų teisės aktų projektus;

3) įgyvendina tarptautinių daugiašalių autorių teisių ir gretutinių teisių apsaugos konvencijų bei sutarčių nuostatas;

4) atstovauja Vyriausybei Pasaulinėje intelektinės nuosavybės organizacijoje;

5) atlieka autorių teisių ir gretutinių teisių kolektyvinio administravimo asociacijų priežiūrą;

6) kolektyvinio teisių administravimo asociacijų ir (ar) kūrinių bei gretutinių teisių objektų naudotojų prašymu tarpininkauja derybose dėl sutarčių sudarymo;

7) šio Įstatymo nustatytais atvejais saugo autorių ir atlikėjų asmenines neturtines teises;

8) teikia teisines konsultacijas bei metodinę pagalbą kolektyvinio administravimo ir kūrinių bei gretutinių teisių objektų naudotojų asociacijoms, teisėsaugos institucijoms, užtikrinančioms autorių teisių ir gretutinių teisių apsaugą bei gynimą;

9) sistemina autorių teises ir gretutines teises reglamentuojančius teisės aktus;

10) organizuoja seminarus, konferencijas, praktikumus autorių teisių įgyvendinimo ir gynimo klausimais;

11) palaiko ryšius ir bendradarbiauja su užsienio valstybių institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis, veikiančiomis intelektinės nuosavybės teisių srityje.

3. Visos kolektyvinio administravimo asociacijos Vyriausybės įgaliotai institucijai privalo pateikti:

1) savo įstatų ir autorinio atlyginimo rinkimo bei paskirstymo taisyklių ir jų pakeitimų nuorašus;

2) visų dvišalių ir daugiašalių sutarčių dėl užsienio autorių ir gretutinių teisių subjektų teisių administravimo nuorašus (Vyriausybės įgaliotos institucijos reikalavimu);

3) kolektyvinio administravimo asociacijos visuotinio narių susirinkimo (konferencijos) nutarimų nuorašus;

4) duomenis apie kolektyvinio administravimo asociacijų valdymo organus ir jų narius.

4. Vyriausybės įgaliota institucija turi teisę bet kada gauti iš bet kurios kolektyvinio administravimo asociacijos informaciją, būtiną nustatyti, ar kolektyvinio administravimo asociacijos veikla atitinka šio ir kitų įstatymų nuostatas bei kolektyvinio administravimo asociacijos įstatus.

5. Jeigu kolektyvinio administravimo asociacijos veikla neatitinka šio, kitų įstatymų ar kolektyvinio administravimo asociacijos įstatų reikalavimų, Vyriausybės įgaliota institucija gali kreiptis į teismą prašydama likviduoti kolektyvinio administravimo asociaciją.

6. Vyriausybės įgaliota institucija, įgyvendindama jai pavestus uždavinius bei funkcijas, turi teisę gauti reikiamą informaciją iš valstybės ir savivaldybių institucijų, įmonių, įstaigų ir organizacijų autorių teisių ir gretutinių teisių apsaugos bei gynimo klausimais, taip pat kitą informaciją, reikalingą savo uždaviniams įgyvendinti.

“1. Kolektyvinio administravimo asociacija privalo valstybinei institucijai, kontroliuojančiai jos veiklą, teikti šią informaciją apie:

1) asociacijos įstatų ir kitų steigiamųjų dokumentų pakeitimus;

2) asociacijos sudarytas dvišales ir daugiašales sutartis su užsienio organizacijomis, ginančiomis analogiškas teises;

3) bendrojo susirinkimo nutarimus;

4) asociacijos metinį balansą;

5) asmenų, įgaliotų atstovauti asociacijai, pavardes.

2. Valstybinė institucija, kontroliuojanti asociacijos veiklą, turi teisę reikalauti papildomos informacijos, kuri yra būtina asociacijos veiklos teisėtumui patikrinti.”

32. Pakeisti įstatymo projekto dabartinį 25 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

“25 straipsnis. 72 straipsnio 2 ir 4 dalių pakeitimas ir papildymas

1. Pakeisti 72 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip:

„2. Taryba susideda iš 15 narių, kuriuos skiria Vyriausybės įgaliota institucija vadovaudamasi autorių teisių ir gretutinių teisių turėtojų, naudotojų ir nepriklausomų narių lygaus atstovavimo principais pagal pateiktus autorių teisių ir gretutinių teisių turėtojų, naudotojų, kolektyvinio teisių administravimo asociacijų, mokslo ir studijų institucijų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymus. Tarybos nariais gali būti mokslininkai ir kiti autorių teisių bei gretutinių teisių specialistai.“

2. 72 straipsnio 4 dalies 3 punkte prieš žodį „kolektyvinio“ įrašyti žodį „bendru“, vietoj žodžių „taip pat“ įrašyti žodį „ir“ ir šį punktą išdėstyti taip:

„3) bendru kolektyvinio administravimo asociacijų ir kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudotojų prašymu nagrinėja ginčus dėl kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudojimo, taip pat dėl autorių teisių ir gretutinių teisių pažeidimo.“

“30 straipsnis. 72 straipsnio išbraukimas

Išbraukti įstatymo 72 straipsnį:

“72 straipsnis. Lietuvos autorių teisių ir gretutinių teisių taryba

1. Lietuvos autorių teisių ir gretutinių teisių taryba (toliau – Taryba) yra visuomeninė institucija, kuri kaip ekspertas ir konsultantas nagrinėja šio Įstatymo nuostatų bei Lietuvos Respublikos tarptautinių įsipareigojimų autorių teisių ir gretutinių teisių srityje įgyvendinimo klausimus, teikia išvadas bei siūlymus Vyriausybės įgaliotai institucijai.

2. Taryba susideda iš 14 narių: 3 narius skiria Meno kūrėjų asociacija, 4 narius – kolektyvinio teisių administravimo asociacijos, 4 narius – kūrinių ir gretutinių teisių objektų naudotojų asociacijos, 2 narius – kompiuterių programų gamintojų ir platintojų bei duomenų bazių gamintojų asociacijos ir 1 narį – Vyriausybės įgaliota institucija. Tarybos nariais gali būti mokslininkai ir kiti autorių teisių bei gretutinių teisių specialistai.

3. Tarybos nariai skiriami 2 metams. Tarybos sudėtį ir jos nuostatus tvirtina, taip pat organizacinį ir techninį aptarnavimą atlieka Vyriausybės įgaliota institucija.

4. Taryba:

1) teikia išvadas ir siūlymus Vyriausybės įgaliotai institucijai šio straipsnio 1 dalyje nurodytais klausimais;

2) tarpininkauja kolektyvinio administravimo asociacijų ir kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudotojų derybose dėl autorinių licencinių sutarčių sudarymo, autorinio atlyginimo ir jo mokėjimo tvarkos nustatymo, išskyrus atvejus, kai autorinį atlyginimą ir jo mokėjimo tvarką nustato Vyriausybė;

3) kolektyvinio administravimo asociacijų, taip pat kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudotojų prašymu nagrinėja ginčus dėl kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudojimo, taip pat dėl autorių teisių ir gretutinių teisių pažeidimo.

5. Taryba patvirtina šio straipsnio 4 dalies 2 ir 3 punktuose nurodytų tarpininkavimo derybose ir ginčų sprendimo taisykles. Jeigu šalys nepriima derybose pateikto Tarybos ar kito tarpininko siūlymo dėl autorių teisių ar gretutinių teisių suteikimo, licencijos sąlygas nustato teismas.

6. Tarybos sprendimai dėl ginčų, kilusių naudojant kūrinius ar gretutinių teisių objektus, neatima iš ginčo šalių teisės įstatymų nustatyta tvarka kreiptis į teismą.”

33. Pakeisti įstatymo projekto dabartinį 26 straipsnį ir jį išdėstyti taip:

„VI SKYRIUS

AUTORIŲ TEISIŲ, GRETUTINIŲ TEISIŲ IR SUI GENERIS TEISIŲ GYNIMAS

73 straipsnis. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių pažeidimas

Autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimu laikomi bet kokie veiksmai, kuriais pažeidžiamos bet kurios šio Įstatymo ir kitų įstatymų saugomos autorių teisės, gretutinės teisės ar sui generis teisės.

74 straipsnis. Techninės apsaugos priemonės

1. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai šiame Įstatyme nustatytoms teisėms įgyvendinti arba apsaugoti gali naudoti veiksmingas technines apsaugos priemones (bet kokią technologiją, įtaisus ar jų sudedamąsias dalis), skirtas normaliai veikiant uždrausti arba riboti su autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektais atliekamus veiksmus, kurių neleidžia autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektai.

2. Techninės apsaugos priemonės laikomos veiksmingomis tais atvejais, kai saugomo autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objekto naudojimą teisių subjektai kontroliuoja taikydami prieigos kontrolę ar apsaugą (kodavimą, elementų perstatymą arba kitokį kūrinio ar kito teisių objekto transformavimą) arba kopijų kontrolės būdą, užtikrinantį siekiamą apsaugą. Tokios techninės apsaugos priemonės neturi trukdyti elektroninei įrangai normaliai veikti ir jos technologinei plėtrai.

3. Bet kokių veiksmingų techninių apsaugos priemonių šalinimas ar vengimas, kai asmuo tai daro žinodamas ar turėdamas žinoti, kad jis siekia pašalinti autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektų taikomas technines apsaugos priemones ar jų išvengti, yra laikomas techninių apsaugos priemonių pažeidimu.

4. Pažeidimu taip pat laikomi šie su veiksmingų techninių apsaugos priemonių šalinimu ar vengimu susiję veiksmai:

1) įtaisų, gaminių ar jų sudedamųjų dalių, suprojektuotų, pagamintų ar pritaikytų tam, kad sudarytų galimybę pašalinti bet kokias veiksmingas technines apsaugos priemones arba padėtų jų išvengti, taip pat įtaisų, gaminių ar jų sudedamųjų dalių, kurių paskirtis ribota komerciniu požiūriu arba kuriuos galima panaudoti kitiems tikslams negu techninių apsaugos priemonių šalinimas ar vengimas, gaminimas, importavimas, platinimas, pardavimas, nuoma, reklamavimas pardavimui ar nuomai arba laikymas komerciniais tikslais;

2) paslaugų, susijusių su techninių apsaugos priemonių šalinimu ar vengimu, teikimas.

5. Šio straipsnio 3 ir 4 dalys netaikomos tobulinant ar naudojant bet kokius techninių apsaugos priemonių šalinimo ar vengimo būdus, būtinus šio Įstatymo 30 straipsnio 2 dalyje ir 31 straipsnyje nurodytiems veiksmams atlikti.

6. Šio straipsnio 3 ir 4 dalys taikomos taip pat techninėms apsaugos priemonėms, kurios skirtos užtikrinti naudotojų teisę pasinaudoti šio Įstatymo 75 straipsnio 1 dalyje nurodytais teisių apribojimais ir kurias savanoriškai taiko autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai.

75 straipsnis. Techninių apsaugos priemonių taikymo apribojimai

1. Kai autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektų taikomos techninės apsaugos priemonės šių teisių naudotojams trukdo pasinaudoti autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimais, numatytais šio Įstatymo 20 straipsnio 1 dalyje, 22 straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose, 23 straipsnio 1 dalyje, 27 straipsnyje, 29 straipsnio 1 dalies 2 punkte, 58 straipsnio 1 dalies 4, 5, 6, 7 ir 8 punktuose ir 2 dalyje ir 63 straipsnio 1 dalyje, teisių naudotojams turi būti sudarytos sąlygos ar suteiktos tinkamos priemonės (pvz., dekodavimo prietaisai ir kitos), leidžiančios pasinaudoti teisėtai prieinamais autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektais tiek, kad teisių naudotojai turėtų nekomercinės naudos iš jų interesais numatytų autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimų.

2. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma kūriniams, gretutinių teisių ir sui generis teisių objektams, kurie teikiant dialogines užsakomąsias paslaugas kompiuterių tinklais (internete) padaryti viešai prieinami visuomenės nariams individualiai pasirinktoje vietoje ir pasirinktu laiku. Tokių paslaugų teikimo sąlygos nustatomos sutartyse.

3. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai, norintys taikyti savanoriškas priemones, užtikrinančias galimybę pasinaudoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytais autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimais, turi suteikti Vyriausybės įgaliotai institucijai informaciją apie norimą taikyti priemonę bei kitą informaciją, susijusią su šios priemonės įgyvendinimu, įskaitant informaciją apie vykstančias teisių subjektų, teisių naudotojų ir kitų suinteresuotų asmenų derybas. Vyriausybės įgaliota institucija turi teisę paskirti savo atstovą dalyvauti tose derybose.

4. Kai autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai nesiima priemonių (pvz., nesuteikia dekodavimo prietaisų, nesudaro sutarčių su teisių naudotojais ir kitų), kurios sudarytų sąlygas pasinaudoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytais teisių apribojimais, teisių naudotojai, turintys teisę gauti nekomercinės naudos iš šių apribojimų, gali kreiptis į Tarybą prašydami tarpininkauti šiame ginče. Tarpininkas (-ai) teikia siūlymus ir padeda šalims susitarti. Jeigu šalys nesutinka su tarpininko (-ų) pasiūlymu, ginčą sprendžia Vilniaus apygardos teismas.

76 straipsnis. Informacijos apie teisių valdymą pažeidimas

Informacijos apie teisių valdymą pažeidimu laikoma bet kokios informacijos apie teisių valdymą panaikinimas ar pakeitimas be teisių subjektų leidimo, platinimas, importavimas platinimo tikslais, transliavimas, viešas paskelbimas arba padarymas viešai prieinamus autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių objektus, kuriuose be leidimo panaikinta ar pakeista informacija apie teisių valdymą, kai asmuo tai daro žinodamas arba turėdamas žinoti, kad tuo jis skatina, leidžia, lengvina ar slepia šiame Įstatyme saugomų teisių pažeidimą.

77 straipsnis. Teisių gynimo būdai

1. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai, gindami savo teises, išimtinių licencijų licenciatai, gindami jiems suteiktas teises, taip pat kolektyvinio teisių administravimo asociacijos, gindamos jų administruojamas teises, įstatymų nustatyta tvarka turi teisę kreiptis į teismą ir reikalauti:

1) pripažinti teises;

2) įpareigoti nutraukti neteisėtus veiksmus;

3) uždrausti atlikti veiksmus, dėl kurių gali būti realiai pažeistos teisės arba atsirasti žala;

4) atkurti pažeistas asmenines neturtines teises (įpareigoti padaryti reikiamus taisymus, apie pažeidimą paskelbti spaudoje ar kitokiu būdu);

5) išieškoti atlyginimą už neteisėtą naudojimąsi kūriniu, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektu;

6) atlyginti turtinę žalą, įskaitant negautas pajamas ir kitas turėtas išlaidas, o šio Įstatymo 84 straipsnyje numatytais atvejais – ir neturtinę žalą;

7) sumokėti kompensaciją;

8) taikyti kitus šio Įstatymo ir kitų įstatymų nustatytus teisių gynimo būdus.

2. Siekiant užtikrinti įpareigojimo nutraukti neteisėtus veiksmus, taip pat draudimo atlikti veiksmus, dėl kurių gali būti realiai pažeistos teisės arba atsirasti žala (šio straipsnio 1 dalies 2 ir 3 punktai) vykdymą, teismas asmenų, turinčių teisę reikšti tokius reikalavimus prašymu, gali įpareigoti pažeidėją pateikti kompensacijos teisių subjektui tinkamą užtikrinimą.

3. Kai šio straipsnio 1 dalies 2 punkte nurodyti gynimo būdai gali būti taikomi asmeniui, kurio veiksmuose dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo nėra kaltės, teismas to asmens prašymu gali įpareigoti jį sumokėti nukentėjusiajai šaliai piniginę kompensaciją, jeigu nurodytų gynimo būdų taikymas sukeltų neproporcingai didelę žalą tam asmeniui, ir jeigu piniginė kompensacija nukentėjusiai šaliai yra priimtina ir pakankama.

78 straipsnis. Teisė reikalauti taikyti tarpininkui draudimus

1. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai, gindami savo teises, turi teisę kreiptis į teismą ir reikalauti uždrausti tarpininkui teikti elektroninių ryšių tinklu paslaugas tretiesiems asmenims, kurie šiomis paslaugomis naudojasi pažeisdami autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises. Draudimas teikti tokias paslaugas apima su autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimu susijusios informacijos perdavimo sustabdymą arba, jei tarpininkas techniškai gali atlikti, tokios informacijos pašalinimą, arba prieigos prie autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises pažeidžiančios informacijos panaikinimą.

2. Tarpininkas šio straipsnio 1 dalyje suprantamas kaip fizinis arba juridinis asmuo, įskaitant užsienio juridinio asmens filialą ar atstovybę, įregistruotus Lietuvos Respublikoje, teikiantis elektroninių ryšių tinklu paslaugą, kurią sudaro trečiųjų asmenų pateiktos informacijos perdavimas elektroninių ryšių tinklu arba galimybės naudotis elektroninių ryšių tinklu suteikimas, ir/arba pateiktos informacijos saugojimas.

79 straipsnis. Teisė gauti informaciją

1. Teismas šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo bylos proceso metu, remdamasis ieškovo pagrįstu ir laikantis proporcingumo principo parengtu prašymu, gali įpareigoti asmenis nedelsiant

pateikti informaciją apie kūrinių, kitų šio Įstatymo saugomų teisių objektų kopijų, prekių ir paslaugų, pažeidžiančių autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises, kilmę ir platinimo kelius, o ypač apie:

1) kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijų, prekių (paslaugų) gamintojų, platintojų, tiekėjų ir kitų ankstesnių valdytojų, taip pat didmenininkų ir mažmenininkų, kuriems buvo skirti nurodyti objektai (paslaugos), vardus ir adresus;

2) duomenis apie pagamintų, patiektų, gautų ar užsakytų kūrinių, kitų saugomų teisių objektų, prekių kiekį ir kainą, kuri buvo sumokėta ar turėjo būti sumokėta už tokias prekes ar paslaugas;

3) duomenis apie naudotus kūrinius ir gretutinių teisių objektus, jų panaudojimo mastą, trukmę, naudotojų gautas pajamas bei kitus duomenis, reikalingus atlyginimui apskaičiuoti.

2. Šioje dalyje nurodytą informaciją pateikti, kiek neprieštarauja parodymų prieš save, savo šeimos narius ar artimuosius giminaičius davimui, gali būti įpareigoti šio Įstatymo saugomų teisių pažeidėjai, taip pat ir kiti asmenys, kurie turi komerciniais tikslais savo žinioje kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijas ir prekes, pažeidžiančias šio Įstatymo saugomas teises, kurie komerciniais tikslais naudojasi šio Įstatymo saugomas teises pažeidžiančiomis paslaugomis arba kurie komerciniais tikslais teikia paslaugas, kurias tretieji asmenys naudoja darydami šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimą, taip pat tie, kurie nurodytų asmenų nurodymu, dalyvauja gaminant ar platinant šio Įstatymo saugomas teises pažeidžiančias kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijas, prekes arba teikiant tokias paslaugas.

80 straipsnis. Įrodymai

Teismas šalies, kuri pateikė visus pagrįstai turimus ir jos reikalavimus pakankamai pagrindžiančius įrodymus ir kuri nurodė priešingosios šalies ar kitų asmenų žinioje esančius ir jos reikalavimus pagrindžiančius įrodymus, o jeigu šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimas padarytas komerciniais tikslais, tai ir banko, finansinius ar komercinius dokumentus, prašymu Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka gali išreikalauti šiuos įrodymus iš priešingosios šalies ar kitų asmenų, jeigu garantuojama konfidencialios informacijos apsauga. Jeigu tokie įrodymai sąmoningai ar be rimtos priežasties per teismo nustatytą terminą nepateikiami arba atsisakoma leisti jais pasinaudoti, teismas turi teisę priimti sprendimą remdamasis jam pateiktais įrodymais. Šios normos įgyvendinimo tikslais teismas protingą kūrinio ar kito saugomo objekto kopijų skaičiaus atrankinę dalį laiko šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo buvimo pakankamu įrodymu.

81 straipsnis. Laikinosios apsaugos ir įrodymų užtikrinimo priemonės

1. Kai yra pakankamas pagrindas įtarti apie autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimą, teismas Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka gali taikyti laikinąsias apsaugos priemones, būtinas užkirsti kelią gresiantiems neteisėtiems veiksmams, neteisėtiems veiksmams skubiai nutraukti ir teismo galutiniam sprendimui įvykdyti, tai yra:

1) uždrausti asmenims atlikti gresiantį pagal šį Įstatymą saugomų teisių pažeidimą;

2) įpareigoti asmenis laikinai nutraukti pagal šį Įstatymą saugomų teisių pažeidimą;

3) areštuoti, uždrausti patekti į apyvartą arba išimti iš apyvartos kūrinių, kitų pagal šį įstatymą saugomų teisių objektų kopijas ir prekes, jeigu įtariama, kad jos pažeidžia autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises;

4) areštuoti pagal šį Įstatymą saugomų teisių pažeidimu įtariamų asmenų turtą, esantį pas tuos asmenis arba trečiuosius asmenis, įskaitant banko sąskaitas, o ypač priemones ir įrangą, kurios, kaip įtariama, daugiausiai naudojamos pagal šį Įstatymą saugomas teises pažeidžiančių kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijų, prekių sukūrimui ar gamybai;

5) taikyti kitas Civilinio proceso kodekso nustatytas priemones.

2. Jeigu pritaikius šio straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose numatytas laikinąsias apsaugos priemones, šios priemonės pažeidžiamos, ir pažeidimas padaromas arba tęsiamas, teismas gali įpareigoti įtariamus pažeidimo darymu asmenis pateikti kompensacijos asmeniui, prašiusiam taikyti laikinąsias apsaugos priemones, tinkamą užtikrinimą.

3. Laikinųjų apsaugos priemonių taikymo tikslais, suinteresuoto asmens prašymu teismas gali įpareigoti kompetentingas institucijas pateikti banko, finansinius ar komercinius dokumentus arba sudaryti galimybę jais pasinaudoti.

4. Teismas turi teisę įpareigoti asmenį, kuris prašo taikyti laikinąsias apsaugos priemones, pateikti visus protingai turimus įrodymus, kurie galėtų pakankamai įtikinti, kad jis ar asmuo, kurio interesais prašoma taikyti laikinąsias apsaugos priemones, yra pagal šį Įstatymą saugomų teisių subjektas ar naudotojas, ir kad pareiškėjo teisė pažeidžiama arba kad gresia toks pažeidimas.

5. Teismas, asmens, pateikusio visus protingai turimus ir pagrindžiančius jo reikalavimus, kad buvo pažeistos arba gresia, kad bus pažeistos, jo pagal šį Įstatymą saugomos teisės, įrodymus, prašymu gali taikyti su įtariamu pažeidimu susijusių įrodymų užtikrinimo priemones, tai yra:

1) pagal šį Įstatymą saugomas teises pažeidžiančių kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijų ir prekių išsamų aprašymą su jų sulaikymu ar be jo;

2) pagal šį Įstatymą saugomas teises pažeidžiančių kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijų, prekių ir, esant reikalui, medžiagų ir priemonių, kurios yra naudojamos jų gamybai ir (arba) platinimui, ir su jomis susijusių dokumentų areštą juos paimant (poėmį);

3) kitas laikinąsias priemones, numatytas Civilinio proceso kodekse.

6. Laikinosios apsaugos priemonės ir įrodymų užtikrinimo priemonės taikomos esant reikalui, nepranešus atsakovui ir jo neišklausius, ypač tuomet, kai delsimas galėtų padaryti nepataisomą žalą pareiškėjui, arba kai yra įrodoma grėsmė įrodymų užtikrinimo priemonių atveju, kad įrodymai gali būti sunaikinti. Kai taikomos tokios priemonės, nepranešus atsakovui ir jo neišklausius, apie tai turi būti pranešta jam nedelsiant, ne vėliau kaip iš karto po priemonių pritaikymo įvykdymo. Atsakovo prašymu, įskaitant teisę būti išklausytam, gali vykti taikytų priemonių peržiūrėjimas, siekiant per protingą terminą po pranešimo apie priemones nuspręsti, ar priemonės turi būti pakeistos, panaikintos ar patvirtintos.

7. Jeigu teismo taikytos laikinosios apsaugos priemonės ar įrodymų užtikrinimo priemonės panaikinamos arba tampa nepagrįstomis dėl asmens, kuris kreipėsi dėl tų priemonių taikymo, veikimo ar neveikimo, arba galutiniu teismo sprendimu nustatoma, kad pagal šį Įstatymą saugomų teisių pažeidimo ar pažeidimo grėsmės nebuvo, arba asmuo, kuris kreipėsi dėl laikinųjų apsaugos ar įrodymų užtikrinimo priemonių taikymo, per teismo nustatytą terminą nepaduoda ieškinio, atsakovas turi teisę reikalauti žalos, atsiradusios dėl tokių priemonių taikymo, atlyginimo.

8. Visais kitais klausimais, susijusiais su laikinųjų apsaugos priemonių ir įrodymų užtikrinimo priemonių taikymu, kurie nereglamentuojami šiame straipsnyje, taikomos Civilinio proceso kodekso normos.

82 straipsnis. Atkuriamosios priemonės

1. Šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodyti asmenys turi teisę kreiptis į teismą ir reikalauti atšaukti, išimti iš apyvartos taip, kad teisių turėtojui nebūtų padaryta žalos ir būtų užtikrinta jo teisių apsauga (pvz., perdirbti į kitas prekes ar taikyti panašias priemones) ar sunaikinti kūrinių, kitų šio Įstatymo saugomų objektų kopijas, prekes, kaip teismas nustatė, pažeidžiančias šio Įstatymo saugomas teises, o esant reikalui, ir priemones bei įrangą, daugiausia naudojamą nurodytų objektų sukūrimui ar gamybai.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės taikomos nepriklausomai nuo kitų asmens, prašančio taikyti šias priemones, žalos, atsiradusios dėl jo teisių pažeidimo, atlyginimo reikalavimų, o taip pat jos taikomos neatlygintinai, pažeidėjo sąskaita, atsižvelgiant į padaryto pažeidimo sunkumo ir taikomos priemonės santykį bei trečiųjų asmenų teisėtus interesus.

3. Kai šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės gali būti taikomos asmeniui, kurio veiksmuose dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo nėra kaltės, teismas to asmens prašymu gali taikyti šio Įstatymo 77 straipsnio 3 dalyje numatytas alternatyviąją priemonę, jeigu tokia priemonė nukentėjusiai šaliai yra priimtina ir pakankama.

83 straipsnis. Turtinės žalos atlyginimas. Kompensacija

1. Turtinės žalos atlyginimo tvarką reglamentuoja Civilinis kodeksas ir šis Įstatymas.

2. Nustatydamas dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo faktiškai atsiradusios žalos (nuostolių) dydį, teismas atsižvelgia į pažeidimo esmę, padarytos žalos dydį, autoriaus teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjekto negautas pajamas, kitas turėtas išlaidas, kitas svarbias aplinkybes. Pažeidėjo gauta nauda šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų reikalavimu gali būti pripažinta nuostoliais. Neteisėtos kūrinių ar kitų šio Įstatymo saugomų teisių objektų kopijos gali būti perduotos atitinkamai autoriaus teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektams šių prašymu.

3. Šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų negautų pajamų dydis nustatomas atsižvelgiant į tai, kokios pajamos būtų gautos teisėtai naudojant kūrinius ar kitus objektus (į atlyginimą, kuris paprastai mokamas už teisėtą tokių kūrinių ar kitų objektų naudojimą, arba atlyginimą, mokamą už panašių kūrinių ar kitų objektų teisėtą naudojimą, arba kūrinio ar kito teisių objekto naudojimo būdui labiausiai tinkamus atlyginimus), taip pat į konkrečias aplinkybes, kurios galėjo sudaryti sąlygas pajamoms gauti (teisių subjektų atlikti darbai, panaudotos priemonės, derybos dėl kūrinio naudojimo sutarčių sudarymo ir kita).

4. Vietoj dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo faktiškai atsiradusios žalos (nuostolių) atlyginimo šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodyti asmenys gali reikalauti:

1) kompensacijos, kurios dydį nuo 10 iki 1000 minimalių gyvenimo lygių (MGL) nustato teismas, atsižvelgdamas į pažeidėjo kaltę, jo turtinę padėtį, neteisėtų veiksmų priežastis bei kitas turinčias reikšmės bylai aplinkybes, taip pat sąžiningumo, teisingumo ir protingumo kriterijus; arba

2) atlyginimo, kuris turėjo būti sumokėtas, jeigu pažeidėjas būtų teisėtai naudojęsis šiais objektais (t. y. gavęs leidimą), o esant pažeidėjo tyčiai ar dideliam neatsargumui – du kartus didesnio tokio atlyginimo.

5. Kai pažeidėjas atlieka veiksmus, nežinodamas ir neturėdamas žinoti, kad jis pažeidžia šio Įstatymo saugomas teises (t. y. jo veiksmuose nėra kaltės), teismas autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjekto reikalavimu gali išreikalauti pažeidėjo gautą naudą. Pažeidėjo gauta nauda laikoma visa tai, ką pažeidėjas sutaupė ir (ar) gavo pažeisdamas šio Įstatymo saugomas teises. Pažeidėjo gauta nauda nustatoma ir išieškoma neatsižvelgiant į tai, ar pats teisių subjektas tokią naudą, kokią gavo pažeidėjas, būtų gavęs ar ne. Nustatant pažeidėjo gautą naudą, teisių subjektas turi pateikti tik tuos įrodymus, kurie patvirtintų pažeidėjo gautas bendras pajamas, o kokia yra pažeidėjo grynoji nauda (nauda, atskaičius išlaidas), turi įrodyti pats pažeidėjas.

84 straipsnis. Neturtinės žalos atlyginimas

1. Asmuo, pažeidęs šio Įstatymo 14 ir 52 straipsniuose nurodytas autorių ar atlikėjų asmenines neturtines teises, privalo atlyginti neturtinę žalą, kurios dydį pinigais nustato teismas, vadovaudamasis Civilinio kodekso normomis, reglamentuojančiomis neturtinės žalos atlyginimą.

85 straipsnis. Teismo sprendimo paskelbimas

Teismas, kuris priima sprendimą dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo, šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų prašymu gali įpareigoti pažeidėją jo sąskaita paskelbti informaciją apie priimtą sprendimą, įskaitant ir viso ar dalies sprendimo paskelbimą, visuomenės informavimo priemonėse ar kitokiu būdu. Teismo sprendimas arba informacija apie priimtą teismo sprendimą gali būti paskelbta po teismo sprendimo įsiteisėjimo, nebent teismas nustato kitaip. Paskelbimo būdas ir apimtis nustatoma teismo sprendime. Autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis subjektas gali reikalauti, kad pažeidėjas iš anksto sumokėtų į teismo nurodytą sąskaitą pinigų sumą, reikalingą informacijai apie priimtą teismo sprendimą ar teismo sprendimui paskelbti.

86 straipsnis. Kolektyvinio administravimo asociacijų ieškiniai dėl atstovaujamų autorių teisių ar gretutinių teisių subjektų interesų

1. Kolektyvinio administravimo asociacijos dėl atstovaujamų autorių teisių ar gretutinių teisių subjektų interesų be atskiro jų įgaliojimo turi teisę išieškoti atlyginimą iš kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudotojų, kurie be kolektyvinio administravimo asociacijų licencijos ar nemokėdami atlyginimo teisių turėtojams naudoja kūrinius ar gretutinių teisių objektus.

2. Išieškomo atlyginimo dydis ar ieškinio kaina nustatoma remiantis kolektyvinio administravimo asociacijų taikomais atlyginimo už kūrinių ir gretutinių teisių objektų naudojimą tarifais. Kai kūriniai ir gretutinių teisių objektai naudojami viešai skelbiant, įskaitant foninę muziką, po to, kai nustatytas neteisėto kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudojimo faktas, laikoma, kad jie buvo naudojami ne mažiau kaip vieną mėnesį, jeigu neįrodyta kitaip.

3. Teismas, nustatęs, kad kūriniai ar gretutinių teisių objektai buvo panaudoti be kolektyvinio administravimo asociacijos licencijos, priima sprendimą išieškoti iš naudotojo 3 kartus didesnį atlyginimą, negu priklausytų mokėti pagal suteiktą licenciją naudoti kūrinį ar gretutinių teisių objektą.

4. Visą išieškotą atlyginimą kolektyvinio administravimo asociacija savo įstatų ir atlyginimo mokėjimo taisyklių nustatyta tvarka paskirsto ir sumoka autoriams ar gretutinių teisių subjektams.

87 straipsnis. Administracinė ir baudžiamoji atsakomybė

Administracinę ir baudžiamąją atsakomybę už autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių pažeidimus nustato atitinkamai Administracinių teisės pažeidimų kodeksas ir Baudžiamasis kodeksas.

88 straipsnis. Muitinės priežiūros priemonių taikymas

Neteisėtoms kūrinių, kitų šio Įstatymo saugomų objektų kopijoms, prekėms, pažeidžiančioms šio Įstatymo saugomas teises, kurios importuojamos iš trečiųjų valstybių į Lietuvos Respubliką arba iš jos eksportuojamos į trečiąsias valstybes, gali būti taikomos Europos Sąjungos ir Lietuvos Respublikos teisės aktų nustatytos muitinės priežiūros priemonės“.

“26 straipsnis. Įstatymo VI skyriaus pakeitimas

Pakeisti Įstatymo VI skyrių ir jį išdėstyti taip:

“VI SKYRIUS

AUTORIŲ TEISIŲ, GRETUTINIŲ TEISIŲ IR SUI GENERIS TEISIŲ GYNIMAS

73 straipsnis. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių pažeidimas

Autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimu laikomi šie veiksmai:

1) kūrinio, gretutinių teisių ar sui generis teisių objekto naudojimas (įskaitant išleidimą, atgaminimą, viešą rodymą, viešą atlikimą, transliavimą, retransliavimą ar kitokį viešą paskelbimą) ir platinimas be šių teisių subjekto licencijos (nesudarius sutarties arba pažeidžiant jos sąlygas);

2) kūrinių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektų neteisėtų kopijų importavimas, eksportavimas, platinimas, gabenimas ar laikymas komerciniais tikslais;

3) įstatymuose ar autorinėse sutartyse nustatyto atlyginimo nesumokėjimas;

4) autoriaus ar atlikėjo asmeninių neturtinių teisių pažeidimas;

5) nuorodų į neteisėtai viešai paskelbtus autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių objektus teikimas interneto svetainėse, kai nuorodas teikiantis asmuo tai daro žinodamas ar turėdamas žinoti, kad autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių objektai yra neteisėtai viešai paskelbti;

6) kitų šio Įstatymo nuostatų ir kitų įstatymų nustatytų autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimas.

74 straipsnis. Techninės apsaugos priemonės

1. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai šiame Įstatyme nustatytoms teisėms įgyvendinti arba apsaugoti gali naudoti veiksmingas technines apsaugos priemones (bet kokią technologiją, įtaisus ar jų sudedamąsias dalis), skirtas normaliai veikiant uždrausti arba riboti su autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektais atliekamus veiksmus, kurių neleidžia autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektai.

2. Techninės apsaugos priemonės laikomos veiksmingomis tais atvejais, kai saugomo autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objekto naudojimą teisių subjektai kontroliuoja taikydami prieigos kontrolę ar apsaugą (kodavimą, elementų perstatymą arba kitokį kūrinio ar kito teisių objekto transformavimą) arba kopijų kontrolės būdą, užtikrinantį siekiamą apsaugą. Tokios techninės apsaugos priemonės neturi trukdyti elektroninei įrangai normaliai veikti ir jos technologinei plėtrai.

3. Bet kokių veiksmingų techninių apsaugos priemonių šalinimas ar vengimas, kai asmuo tai daro žinodamas ar turėdamas žinoti, kad jis siekia pašalinti autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektų taikomas technines apsaugos priemones ar jų išvengti, yra laikomas techninių apsaugos priemonių pažeidimu.

4. Pažeidimu taip pat laikomi šie su veiksmingų techninių apsaugos priemonių šalinimu ar vengimu susiję veiksmai:

1) įtaisų, gaminių ar jų sudedamųjų dalių, suprojektuotų, pagamintų ar pritaikytų tam, kad sudarytų galimybę pašalinti bet kokias veiksmingas technines apsaugos priemones arba padėtų jų išvengti, taip pat įtaisų, gaminių ar jų sudedamųjų dalių, kurių paskirtis ribota komerciniu požiūriu arba kuriuos galima panaudoti kitiems tikslams negu techninių apsaugos priemonių šalinimas ar vengimas, gaminimas, importavimas, platinimas, pardavimas, nuoma, reklamavimas pardavimui ar nuomai arba laikymas komerciniais tikslais;

2) paslaugų, susijusių su techninių apsaugos priemonių šalinimu ar vengimu, teikimas.

5. Šio straipsnio 3 ir 4 dalys netaikomos tobulinant ar naudojant bet kokius techninių apsaugos priemonių šalinimo ar vengimo būdus, būtinus šio Įstatymo 30 straipsnio 2 dalyje ir 31 straipsnyje nurodytiems veiksmams atlikti.

6. Šio straipsnio 3 ir 4 dalys taikomos taip pat techninėms apsaugos priemonėms, kurios skirtos užtikrinti naudotojų teisę pasinaudoti šio Įstatymo 75 straipsnio 1 dalyje nurodytais teisių apribojimais ir kurias savanoriškai taiko autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai.

75 straipsnis. Techninių apsaugos priemonių taikymo apribojimai

1. Kai autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektų taikomos techninės apsaugos priemonės šių teisių naudotojams trukdo pasinaudoti autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimais, numatytais šio Įstatymo 20 straipsnio 1 dalyje, 22 straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose, 23 straipsnio 1 dalyje, 27 straipsnyje, 29 straipsnio 1 dalies 2 punkte, 58 straipsnio 1 dalies 4, 5, 6, 7 ir 8 punktuose ir 2 dalyje ir 63 straipsnio 1 dalyje, teisių naudotojams turi būti sudarytos sąlygos ar suteiktos tinkamos priemonės (pvz., dekodavimo prietaisai ir kitos), leidžiančios pasinaudoti teisėtai prieinamais autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektais tiek, kad teisių naudotojai turėtų nekomercinės naudos iš jų interesais numatytų autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimų.

2. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma kūriniams, gretutinių teisių ir sui generis teisių objektams, kurie teikiant dialogines užsakomąsias paslaugas kompiuterių tinklais (internete) padaryti viešai prieinami visuomenės nariams individualiai pasirinktoje vietoje ir pasirinktu laiku. Tokių paslaugų teikimo sąlygos nustatomos sutartyse.

3. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai, norintys taikyti savanoriškas priemones, užtikrinančias galimybę pasinaudoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytais autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimais, turi suteikti Vyriausybės įgaliotai institucijai informaciją apie norimą taikyti priemonę bei kitą informaciją, susijusią su šios priemonės įgyvendinimu, įskaitant informaciją apie vykstančias teisių subjektų, teisių naudotojų ir kitų suinteresuotų asmenų derybas. Vyriausybės įgaliota institucija turi teisę paskirti savo atstovą dalyvauti tose derybose.

4. Kai autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai nesiima priemonių (pvz., nesuteikia dekodavimo prietaisų, nesudaro sutarčių su teisių naudotojais ir kitų), kurios sudarytų sąlygas pasinaudoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytais teisių apribojimais, teisių naudotojai, turintys teisę gauti nekomercinės naudos iš šių apribojimų, gali kreiptis į Tarybą prašydami tarpininkauti šiame ginče. Tarpininkas (-ai) teikia siūlymus ir padeda šalims susitarti. Laikoma, kad šalys priėmė tarpininko (-ų) rašytinį siūlymą, jeigu nė viena iš jų per 1 mėnesį nuo siūlymo pateikimo dienos raštu nepareiškė tarpininkui (-ams) savo prieštaravimų. Jeigu šalys nepriima tarpininko (-ų) siūlymo, ginčą sprendžia Vilniaus apygardos teismas.

76 straipsnis. Informacijos apie teisių valdymą pažeidimas

Informacijos apie teisių valdymą pažeidimu laikoma bet kokios informacijos apie teisių valdymą panaikinimas ar pakeitimas be teisių subjektų leidimo, taip pat šio Įstatymo 73 straipsnio 1 ir 2 punktuose nurodyti veiksmai, daromi be leidimo panaikinus ar pakeitus informaciją apie teisių valdymą, kai asmuo tai daro žinodamas arba turėdamas žinoti, kad tuo jis skatina, leidžia, lengvina ar slepia šiame Įstatyme saugomų teisių pažeidimą.

77 straipsnis. Teisių gynimo būdai

1. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai, gindami savo teises, įstatymų nustatyta tvarka turi teisę kreiptis į teismą ir reikalauti:

1) pripažinti teises;

2) įpareigoti nutraukti neteisėtus veiksmus;

3) uždrausti atlikti veiksmus, dėl kurių gali būti realiai pažeistos teisės arba atsirasti žala;

4) atkurti pažeistas asmenines neturtines teises (įpareigoti padaryti reikiamus taisymus, apie pažeidimą paskelbti spaudoje ar kitokiu būdu);

5) išieškoti atlyginimą už neteisėtą naudojimąsi kūriniu, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektu;

6) atlyginti turtinę žalą, įskaitant negautas pajamas ir kitas turėtas išlaidas, o šio Įstatymo 80 straipsnyje numatytais atvejais – ir neturtinę žalą;

7) sumokėti kompensaciją;

8) areštuoti, o kai priimtas galutinis teismo sprendimas, išimti iš apyvartos taip, kad teisių turėtojui nebūtų padaryta žalos ir būtų užtikrinta jo teisių apsauga (pvz., perdirbti į kitas prekes, utilizuoti ar taikyti kitas panašias priemones), perduoti nukentėjusiajam jo prašymu ar sunaikinti pažeidėjo lėšomis jo turimas neteisėtas kūrinių, kompiuterių programų, audiovizualinių kūrinių (filmų) ir fonogramų kopijas bei gamybos priemones ar įrangą, kuri buvo naudojama platinimui skirtoms neteisėtoms kopijoms gaminti ar tiražuoti;

9) taikyti kitus įstatymų nustatytus pažeistų teisių gynimo būdus.

2. Pažeidėjai, kurie atgamina ar platina neteisėtas kūrinių ar kitų objektų kopijas, pažeidžiančias autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektų teises, teismo reikalavimu privalo nedelsdami suteikti visą informaciją apie tokių kopijų kilmę, ypač apie gamintojų, tiekėjų (platintojų), užsakovų pavadinimus (vardus, pavardes) ir adresus, neteisėtų kūrinių kopijų platinimo kanalus, pagamintų, pateiktų, gautų ar užsakytų neteisėtų kopijų kiekį.

3. Autorių teisių ir gretutinių teisių subjektai, gindami savo teises, turi teisę kreiptis į teismą ir reikalauti uždrausti tarpininkui teikti kompiuterių tinklais paslaugas tretiesiems asmenims, kurie šiomis paslaugomis naudojasi pažeisdami autorių teises ar gretutines teises. Draudimas teikti tokias paslaugas apima su autorių teisių ar gretutinių teisių pažeidimu susijusio informacijos perdavimo tinklais sustabdymą, arba, jei tarpininkas techniškai gali atlikti, autorių teises ar gretutines teises pažeidžiančios informacijos pašalinimą, arba draudimą prieiti prie autorių teises ar gretutines teises pažeidžiančios informacijos.Toks teismo sprendimo įvykdymas neatleidžia tarpininko nuo atsakomybės už veiksmus ar neveikimą, susijusius su tokios informacijos laikymu ar perdavimu, atliktu iki šio sprendimo įsigaliojimo.

78 straipsnis. Kolektyvinio administravimo asociacijų ieškiniai dėl atstovaujamų autorių teisių ar gretutinių teisių subjektų interesų

1. Kolektyvinio administravimo asociacijos dėl atstovaujamų autorių teisių ar gretutinių teisių subjektų interesų be atskiro jų įgaliojimo turi teisę išieškoti atlyginimą iš kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudotojų, kurie be kolektyvinio administravimo asociacijų licencijos naudoja kūrinius ar gretutinių teisių objektus.

2. Išieškomo atlyginimo dydis ar ieškinio kaina nustatoma remiantis kolektyvinio administravimo asociacijų taikomais atlyginimo už kūrinių ir gretutinių teisių objektų naudojimą tarifais. Kai kūriniai ir gretutinių teisių objektai naudojami viešai skelbiant, įskaitant foninę muziką, po to, kai nustatytas neteisėto kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudojimo faktas, laikoma, kad jie buvo naudojami ne mažiau kaip vieną mėnesį, jeigu neįrodyta kitaip.

3. Teismas, nustatęs, kad kūriniai ar gretutinių teisių objektai buvo panaudoti be kolektyvinio administravimo asociacijos licencijos, priima sprendimą išieškoti iš naudotojo 3 kartus didesnį atlyginimą, negu priklausytų mokėti pagal suteiktą licenciją naudoti kūrinį ar gretutinių teisių objektą.

4. Iš asmenų, kurie per vienerius metus nuo autorinio atlyginimo išieškojimo pagal šio straipsnio 3 dalį pakartotinai pažeidžia šio Įstatymo nustatytą kūrinių ir gretutinių teisių objektų naudojimo tvarką, išieškomas 6 kartus didesnis atlyginimas, negu priklausytų mokėti už suteiktas teises pagal licenciją naudoti kūrinį ar gretutinių teisių objektą.

5. Visą išieškotą atlyginimą kolektyvinio administravimo asociacija savo įstatų ir atlyginimo mokėjimo taisyklių nustatyta tvarka paskirsto ir sumoka autoriams ar gretutinių teisių subjektams.

6. Teismas, nagrinėdamas civilines bylas pagal autorių teisių ar gretutinių teisių subjektų, kurių teisėms neatstovauja kolektyvinio administravimo asociacijos, ieškinius, vadovaujasi šio straipsnio 2–4 dalių nuostatomis.

79 straipsnis. Turtinės žalos atlyginimas. Kompensacijos

1. Turtinės žalos atlyginimo tvarką reglamentuoja Civilinis kodeksas ir šis Įstatymas.

2. Nustatydamas nuostolių dydį, teismas atsižvelgia į pažeidimo esmę, padarytos žalos dydį, autoriaus teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjekto negautas pajamas, kitas turėtas išlaidas ir pažeidėjo naudą, gautą iš neteisėtų veiksmų. Neteisėtos kūrinių ar kitų objektų kopijos gali būti perduotos atitinkamai autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektams šių prašymu.

3. Autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjekto negautų pajamų dydis nustatomas atsižvelgiant į tai, kokios pajamos būtų gautos teisėtai naudojant kūrinius ar kitus objektus (į atlyginimą, kuris paprastai mokamas už teisėtą tokių kūrinių ar kitų objektų naudojimą, arba atlyginimą, mokamą už panašių kūrinių ar kitų objektų teisėtą naudojimą, arba kūrinio ar kito teisių objekto naudojimo būdui labiausiai tinkamus atlyginimus), taip pat į konkrečias aplinkybes, kurios galėjo sudaryti sąlygas pajamoms gauti (teisių subjektų atlikti darbai, panaudotos priemonės, derybos dėl kūrinio naudojimo sutarčių sudarymo ir kita).

4. Pažeidžiant autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises gauta nauda šių teisių subjektų reikalavimu gali būti pripažinta nuostoliais. Pažeidėjo neteisėtai gauta nauda laikoma visa tai, ką pažeidėjas sutaupė ir (ar) gavo pažeisdamas autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises. Pažeidėjo neteisėtai gauta nauda nustatoma ir išieškoma neatsižvelgiant į tai, ar pats teisių subjektas tokią naudą, kokią gavo pažeidėjas, būtų gavęs ar ne, taip pat į tai, ar pažeidėjas žinojo, kad jo veiksmai neteisėti.

5. Reikšdamas reikalavimą dėl turtinės žalos atlyginimo, įskaitant reikalavimą dėl pažeidėjo neteisėtai gautos naudos, autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektas turi teisę reikalauti, kad pažeidėjas pateiktų dokumentus, kurie reikalingi jo neteisėtoms pajamoms nustatyti. Jeigu tokie dokumentai sąmoningai ar be rimtos priežasties per teismo nustatytą terminą nepateikiami arba atsisakoma leisti jais pasinaudoti, teismas turi teisę priimti sprendimą remdamasis jam pateiktais įrodymais.

6. Vietoj nuostolių atlyginimo autorių teisių ar gretutinių teisių subjektas gali reikalauti kompensacijos. Jos dydį nuo 10 iki 1000 minimalių gyvenimo lygių (MGL) nustato teismas atsižvelgdamas į pažeidėjo kaltę, jo turtinę padėtį, neteisėtų veiksmų priežastis bei kitas turinčias reikšmės bylai aplinkybes, taip pat sąžiningumo, teisingumo ir protingumo kriterijus.

80 straipsnis. Neturtinės žalos atlyginimas

1. Asmuo, pažeidęs šio Įstatymo 14 ir 52 straipsniuose nurodytas autorių ar atlikėjų asmenines neturtines teises, privalo atlyginti neturtinę žalą, kurios dydį pinigais nustato teismas.

2. Teismas, nustatydamas neturtinės žalos dydį, atsižvelgia į ją padariusio asmens kaltę, jo turtinę padėtį, padarytos turtinės žalos dydį, neturtinės žalos pasekmes, neteisėtų veiksmų priežastis bei kitas turinčias reikšmės bylai aplinkybes, taip pat sąžiningumo, teisingumo ir protingumo kriterijus.

81 straipsnis. Laikinosios priemonės

1. Neatidėliotinais atvejais, kai pakanka duomenų apie autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimą, teismas Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka gali taikyti laikinąsias priemones, būtinas įrodymams užtikrinti, neteisėtiems veiksmams skubiai nutraukti ir teismo galutiniam sprendimui įvykdyti, tai yra:

1) įpareigoti asmenis nutraukti neteisėtą kūrinių ar kitų pagal šį Įstatymą saugomų teisių objektų naudojimą;

2) uždrausti išleisti į apyvartą neteisėtas kūrinių ar kitų pagal šį Įstatymą saugomų teisių objektų kopijas;

3) areštuoti neteisėtas kūrinių audiovizualinių įrašų ar fonogramų kopijas, jų atgaminimo priemones ir įrangą bei atitinkamus dokumentus;

4) taikyti kitas Civilinio proceso kodekso nustatytas priemones.

2. Kai autorių teisių ar kitų teisių subjektui gali būti padaryta esminės nepataisomos žalos ar sunaikinti įrodymai, teismas Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka gali taikyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytas laikinąsias priemones nepranešęs kitai šaliai ir jos neišklausęs.

82 straipsnis. Administracinė ir baudžiamoji atsakomybė

Administracinę ir baudžiamąją atsakomybę už autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių pažeidimus nustato atitinkamai Administracinių teisės pažeidimų kodeksas ir Baudžiamasis kodeksas.

83 straipsnis. Muitinės priežiūros priemonių taikymas

Neteisėtoms kūrinių, kompiuterių programų, audiovizualinių kūrinių (filmų) įrašų ir fonogramų kopijoms, kurios importuojamos į Lietuvos Respubliką arba iš jos eksportuojamos, gali būti taikomos įstatymų nustatytos muitinės priežiūros priemonės.

“VI SKYRIUS

AUTORIŲ TEISIŲ, GRETUTINIŲ TEISIŲ IR SUI GENERIS TEISIŲ GYNIMAS

73 straipsnis. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių pažeidimas

Autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimu laikomi bet kokie veiksmai, kuriais pažeidžiamos bet kurios šio Įstatymo ir kitų įstatymų saugomos autorių teisės, gretutinės teisės ar sui generis teisės.

74 straipsnis. Techninės apsaugos priemonės

1. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai šiame Įstatyme nustatytoms teisėms įgyvendinti arba apsaugoti gali naudoti veiksmingas technines apsaugos priemones (bet kokią technologiją, įtaisus ar jų sudedamąsias dalis), skirtas normaliai veikiant uždrausti arba riboti su autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektais atliekamus veiksmus, kurių neleidžia autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektai.

2. Techninės apsaugos priemonės laikomos veiksmingomis tais atvejais, kai saugomo autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objekto naudojimą teisių subjektai kontroliuoja taikydami prieigos kontrolę ar apsaugą (kodavimą, elementų perstatymą arba kitokį kūrinio ar kito teisių objekto transformavimą) arba kopijų kontrolės būdą, užtikrinantį siekiamą apsaugą. Tokios techninės apsaugos priemonės neturi trukdyti elektroninei įrangai normaliai veikti ir jos technologinei plėtrai.

3. Bet kokių veiksmingų techninių apsaugos priemonių šalinimas ar vengimas, kai asmuo tai daro žinodamas ar turėdamas žinoti, kad jis siekia pašalinti autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektų taikomas technines apsaugos priemones ar jų išvengti, yra laikomas techninių apsaugos priemonių pažeidimu.

4. Pažeidimu taip pat laikomi šie su veiksmingų techninių apsaugos priemonių šalinimu ar vengimu susiję veiksmai:

1) įtaisų, gaminių ar jų sudedamųjų dalių, suprojektuotų, pagamintų ar pritaikytų tam, kad sudarytų galimybę pašalinti bet kokias veiksmingas technines apsaugos priemones arba padėtų jų išvengti, taip pat įtaisų, gaminių ar jų sudedamųjų dalių, kurių paskirtis ribota komerciniu požiūriu arba kuriuos galima panaudoti kitiems tikslams negu techninių apsaugos priemonių šalinimas ar vengimas, gaminimas, importavimas, platinimas, pardavimas, nuoma, reklamavimas pardavimui ar nuomai arba laikymas komerciniais tikslais;

2) paslaugų, susijusių su techninių apsaugos priemonių šalinimu ar vengimu, teikimas.

5. Šio straipsnio 3 ir 4 dalys netaikomos tobulinant ar naudojant bet kokius techninių apsaugos priemonių šalinimo ar vengimo būdus, būtinus šio Įstatymo 30 straipsnio 2 dalyje ir 31 straipsnyje nurodytiems veiksmams atlikti.

6. Šio straipsnio 3 ir 4 dalys taikomos taip pat techninėms apsaugos priemonėms, kurios skirtos užtikrinti naudotojų teisę pasinaudoti šio Įstatymo 75 straipsnio 1 dalyje nurodytais teisių apribojimais ir kurias savanoriškai taiko autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai.

75 straipsnis. Techninių apsaugos priemonių taikymo apribojimai

1. Kai autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektų taikomos techninės apsaugos priemonės šių teisių naudotojams trukdo pasinaudoti autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimais, numatytais šio Įstatymo 20 straipsnio 1 dalyje, 22 straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose, 23 straipsnio 1 dalyje, 27 straipsnyje, 29 straipsnio 1 dalies 2 punkte, 58 straipsnio 1 dalies 4, 5, 6, 7 ir 8 punktuose ir 2 dalyje ir 63 straipsnio 1 dalyje, teisių naudotojams turi būti sudarytos sąlygos ar suteiktos tinkamos priemonės (pvz., dekodavimo prietaisai ir kitos), leidžiančios pasinaudoti teisėtai prieinamais autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektais tiek, kad teisių naudotojai turėtų nekomercinės naudos iš jų interesais numatytų autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimų.

2. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma kūriniams, gretutinių teisių ir sui generis teisių objektams, kurie teikiant dialogines užsakomąsias paslaugas kompiuterių tinklais (internete) padaryti viešai prieinami visuomenės nariams individualiai pasirinktoje vietoje ir pasirinktu laiku. Tokių paslaugų teikimo sąlygos nustatomos sutartyse.

3. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai, norintys taikyti savanoriškas priemones, užtikrinančias galimybę pasinaudoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytais autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių apribojimais, turi suteikti Autorių teisių kolektyvinio administravimo asociacijai ir Gretutinių teisių administravimo asociacijai informaciją apie norimą taikyti priemonę bei kitą informaciją, susijusią su šios priemonės įgyvendinimu, įskaitant informaciją apie vykstančias teisių subjektų, teisių naudotojų ir kitų suinteresuotų asmenų derybas.

4. Kai autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai nesiima priemonių (pvz., nesuteikia dekodavimo prietaisų, nesudaro sutarčių su teisių naudotojais ir kitų), kurios sudarytų sąlygas pasinaudoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytais teisių apribojimais, teisių naudotojai gali kreiptis su prašymu pašalinti apribojimus. Jeigu šalys nesutinka su tarpininko (-ų) pasiūlymu, ginčą sprendžia teismas.

76 straipsnis. Informacijos apie teisių valdymą pažeidimas

Informacijos apie teisių valdymą pažeidimu laikoma bet kokios informacijos apie teisių valdymą panaikinimas ar pakeitimas be teisių subjektų leidimo, platinimas, importavimas platinimo tikslais, transliavimas, viešas paskelbimas arba padarymas viešai prieinamus autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių objektus, kuriuose be leidimo panaikinta ar pakeista informacija apie teisių valdymą, kai asmuo tai daro žinodamas arba turėdamas žinoti, kad tuo jis skatina, leidžia, lengvina ar slepia šiame Įstatyme saugomų teisių pažeidimą.

77 straipsnis. Teisių gynimo būdai

1. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai, gindami savo teises, išimtinių licencijų licenciatai, gindami jiems suteiktas teises, taip pat kolektyvinio teisių administravimo asociacijos, gindamos jų atstovaujamų subjektų teises, įstatymų nustatyta tvarka turi teisę kreiptis į teismą ir reikalauti:

1) pripažinti teises;

2) įpareigoti nutraukti neteisėtus veiksmus;

3) uždrausti atlikti veiksmus, dėl kurių gali būti realiai pažeistos teisės arba atsirasti žala;

4) atkurti pažeistas asmenines neturtines teises (įpareigoti padaryti reikiamus taisymus, apie pažeidimą paskelbti spaudoje ar kitokiu būdu);

5) išieškoti atlyginimą už neteisėtą naudojimąsi kūriniu, gretutinių teisių ar sui generis teisių objektu;

6) atlyginti turtinę žalą, įskaitant negautas pajamas ir kitas turėtas išlaidas, o šio Įstatymo 84 straipsnyje numatytais atvejais – ir neturtinę žalą;

7) sumokėti kompensaciją;

8) taikyti kitus šio Įstatymo ir kitų įstatymų nustatytus teisių gynimo būdus.

2. Siekiant užtikrinti įpareigojimo nutraukti neteisėtus veiksmus, taip pat draudimo atlikti veiksmus, dėl kurių gali būti realiai pažeistos teisės arba atsirasti žala (šio straipsnio 1 dalies 2 ir 3 punktai) vykdymą, teismas asmenų, turinčių teisę reikšti tokius reikalavimus prašymu, gali įpareigoti pažeidėją pateikti kompensacijos teisių subjektui tinkamą užtikrinimą.

3. Kai šio straipsnio 1 dalies 2 punkte nurodyti gynimo būdai gali būti taikomi asmeniui, kurio veiksmuose dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo nėra kaltės, teismas to asmens prašymu gali įpareigoti jį sumokėti nukentėjusiajai šaliai piniginę kompensaciją, jeigu nurodytų gynimo būdų taikymas sukeltų neproporcingai didelę žalą tam asmeniui, ir jeigu piniginė kompensacija nukentėjusiai šaliai yra priimtina ir pakankama.

78 straipsnis. Teisė reikalauti taikyti tarpininkui draudimus

1. Autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių subjektai, gindami savo teises, turi teisę kreiptis į teismą ir reikalauti uždrausti tarpininkui teikti elektroninių ryšių tinklu paslaugas tretiesiems asmenims, kurie šiomis paslaugomis naudojasi pažeisdami autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises. Draudimas teikti tokias paslaugas apima su autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimu susijusios informacijos perdavimo sustabdymą arba, jei tarpininkas techniškai gali atlikti, tokios informacijos pašalinimą, arba prieigos prie autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises pažeidžiančios informacijos panaikinimą.

2. Tarpininkas šio straipsnio 1 dalyje suprantamas kaip fizinis arba juridinis asmuo, įskaitant užsienio juridinio asmens filialą ar atstovybę, įregistruotus Lietuvos Respublikoje, teikiantis elektroninių ryšių tinklu paslaugą, kurią sudaro trečiųjų asmenų pateiktos informacijos perdavimas elektroninių ryšių tinklu arba galimybės naudotis elektroninių ryšių tinklu suteikimas, ir/arba pateiktos informacijos saugojimas.

79 straipsnis. Teisė gauti informaciją

1. Teismas šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo bylos proceso metu, remdamasis ieškovo pagrįstu ir laikantis proporcingumo principo parengtu prašymu, gali įpareigoti asmenis nedelsiant pateikti informaciją apie kūrinių, kitų šio Įstatymo saugomų teisių objektų kopijų, prekių ir paslaugų, pažeidžiančių autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises, kilmę ir platinimo kelius, o ypač apie:

1) kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijų, prekių (paslaugų) gamintojų, platintojų, tiekėjų ir kitų ankstesnių valdytojų, taip pat didmenininkų ir mažmenininkų, kuriems buvo skirti nurodyti objektai (paslaugos), vardus ir adresus;

2) duomenis apie pagamintų, patiektų, gautų ar užsakytų kūrinių, kitų saugomų teisių objektų, prekių kiekį ir kainą, kuri buvo sumokėta ar turėjo būti sumokėta už tokias prekes ar paslaugas;

3) duomenis apie naudotus kūrinius ir gretutinių teisių objektus, jų panaudojimo mastą, trukmę, naudotojų gautas pajamas bei kitus duomenis, reikalingus atlyginimui apskaičiuoti.

2. Šioje dalyje nurodytą informaciją pateikti, kiek neprieštarauja parodymų prieš save, savo šeimos narius ar artimuosius giminaičius davimui, gali būti įpareigoti šio Įstatymo saugomų teisių pažeidėjai, taip pat ir kiti asmenys, kurie turi komerciniais tikslais savo žinioje kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijas ir prekes, pažeidžiančias šio Įstatymo saugomas teises, kurie komerciniais tikslais naudojasi šio Įstatymo saugomas teises pažeidžiančiomis paslaugomis arba kurie komerciniais tikslais teikia paslaugas, kurias tretieji asmenys naudoja darydami šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimą, taip pat tie, kurie nurodytų asmenų nurodymu, dalyvauja gaminant šio Įstatymo saugomas teises pažeidžiančias kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijas arba teikiant tokias paslaugas.

80 straipsnis. Įrodymai

Teismas šalies, kuri pateikė visus pagrįstai turimus ir jos reikalavimus pakankamai pagrindžiančius įrodymus ir kuri nurodė priešingosios šalies ar kitų asmenų žinioje esančius ir jos reikalavimus pagrindžiančius įrodymus, o jeigu šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimas padarytas komerciniais tikslais, tai ir banko, finansinius ar komercinius dokumentus, prašymu Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka gali išreikalauti šiuos įrodymus iš priešingosios šalies ar kitų asmenų, jeigu garantuojama konfidencialios informacijos apsauga. Jeigu tokie įrodymai sąmoningai ar be rimtos priežasties per teismo nustatytą terminą nepateikiami arba atsisakoma leisti jais pasinaudoti, teismas turi teisę priimti sprendimą remdamasis jam pateiktais įrodymais. Šios normos įgyvendinimo tikslais teismas protingą kūrinio ar kito saugomo objekto kopijų skaičiaus atrankinę dalį laiko šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo buvimo pakankamu įrodymu.

81 straipsnis. Laikinosios apsaugos ir įrodymų užtikrinimo priemonės

1. Kai yra pakankamas pagrindas įtarti apie autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių pažeidimą, teismas Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka gali taikyti laikinąsias apsaugos priemones, būtinas užkirsti kelią gresiantiems neteisėtiems veiksmams, neteisėtiems veiksmams skubiai nutraukti ir teismo galutiniam sprendimui įvykdyti, tai yra:

1) uždrausti asmenims atlikti gresiantį pagal šį Įstatymą saugomų teisių pažeidimą;

2) įpareigoti asmenis laikinai nutraukti pagal šį Įstatymą saugomų teisių pažeidimą;

3) areštuoti, uždrausti patekti į apyvartą arba išimti iš apyvartos kūrinių, kitų pagal šį Įstatymą saugomų teisių objektų kopijas ir prekes, jeigu įtariama, kad jos pažeidžia autorių teises, gretutines teises ar sui generis teises;

4) areštuoti pagal šį Įstatymą saugomų teisių pažeidimu įtariamų asmenų turtą, esantį pas tuos asmenis arba trečiuosius asmenis, įskaitant banko sąskaitas, o ypač priemones ir įrangą, kurios, kaip įtariama, daugiausiai naudojamos pagal šį Įstatymą saugomas teises pažeidžiančių kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijų, prekių sukūrimui ar gamybai;

5) taikyti kitas Civilinio proceso kodekso nustatytas priemones.

2. Jeigu pritaikius šio straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose numatytas laikinąsias apsaugos priemones, šios priemonės pažeidžiamos, ir pažeidimas padaromas arba tęsiamas, teismas gali įpareigoti įtariamus pažeidimo darymu asmenis pateikti kompensacijos asmeniui, prašiusiam taikyti laikinąsias apsaugos priemones, tinkamą užtikrinimą.

3. Laikinųjų apsaugos priemonių taikymo tikslais, suinteresuoto asmens prašymu teismas gali įpareigoti kompetentingas institucijas pateikti banko, finansinius ar komercinius dokumentus arba sudaryti galimybę jais pasinaudoti.

4. Teismas turi teisę įpareigoti asmenį, kuris prašo taikyti laikinąsias apsaugos priemones, pateikti visus protingai turimus įrodymus, kurie galėtų pakankamai įtikinti, kad jis ar asmuo, kurio interesais prašoma taikyti laikinąsias apsaugos priemones, yra pagal šį Įstatymą saugomų teisių subjektas ar išimtinis licencijos turėtojas, ir kad pareiškėjo teisė pažeidžiama arba kad gresia toks pažeidimas.

5. Teismas, asmens, pateikusio visus protingai turimus ir pagrindžiančius jo reikalavimus, kad buvo pažeistos arba gresia, kad bus pažeistos, jo pagal šį Įstatymą saugomos teisės, įrodymus, prašymu gali taikyti su įtariamu pažeidimu susijusių įrodymų užtikrinimo priemones, tai yra:

1) pagal šį Įstatymą saugomas teises pažeidžiančių kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijų ir prekių išsamų aprašymą su jų sulaikymu ar be jo;

2) pagal šį Įstatymą saugomas teises pažeidžiančių kūrinių, kitų saugomų teisių objektų kopijų, prekių ir, esant reikalui, medžiagų ir priemonių, kurios yra naudojamos jų gamybai ir (arba) platinimui, ir su jomis susijusių dokumentų areštą juos paimant (poėmį);

3) kitas laikinąsias priemones, numatytas Civilinio proceso kodekse.

6. Laikinosios apsaugos priemonės ir įrodymų užtikrinimo priemonės taikomos esant reikalui, nepranešus atsakovui ir jo neišklausius, ypač tuomet, kai delsimas galėtų padaryti nepataisomą žalą pareiškėjui, arba kai yra įrodoma grėsmė įrodymų užtikrinimo priemonių atveju, kad įrodymai gali būti sunaikinti. Kai taikomos tokios priemonės, nepranešus atsakovui ir jo neišklausius, apie tai turi būti pranešta jam nedelsiant, ne vėliau kaip iš karto po priemonių pritaikymo įvykdymo. Atsakovo prašymu, įskaitant teisę būti išklausytam, gali vykti taikytų priemonių peržiūrėjimas, siekiant per protingą terminą po pranešimo apie priemones nuspręsti, ar priemonės turi būti pakeistos, panaikintos ar patvirtintos.

7. Jeigu teismo taikytos laikinosios apsaugos priemonės ar įrodymų užtikrinimo priemonės panaikinamos arba tampa nepagrįstomis dėl asmens, kuris kreipėsi dėl tų priemonių taikymo, veikimo ar neveikimo, arba teismo sprendimu nustatoma, kad pagal šį Įstatymą saugomų teisių pažeidimo ar pažeidimo grėsmės nebuvo, arba asmuo, kuris kreipėsi dėl laikinųjų apsaugos ar įrodymų užtikrinimo priemonių taikymo, per teismo nustatytą terminą nepaduoda ieškinio, atsakovas turi teisę reikalauti žalos, atsiradusios dėl tokių priemonių taikymo, atlyginimo.

8. Visais kitais klausimais, susijusiais su laikinųjų apsaugos priemonių ir įrodymų užtikrinimo priemonių taikymu, kurie nereglamentuojami šiame straipsnyje, taikomos Civilinio proceso kodekso normos.

82 straipsnis. Atkuriamosios priemonės

1. Šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodyti asmenys turi teisę kreiptis į teismą ir reikalauti atšaukti, išimti iš apyvartos taip, kad teisių turėtojui nebūtų padaryta žalos ir būtų užtikrinta jo teisių apsauga (pvz., perdirbti į kitas prekes ar taikyti panašias priemones) ar sunaikinti kūrinių, kitų šio Įstatymo saugomų objektų kopijas, prekes, kaip teismas nustatė, pažeidžiančias šio Įstatymo saugomas teises, o esant reikalui, ir priemones bei įrangą, naudojamą nurodytų objektų sukūrimui ar gamybai.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės taikomos nepriklausomai nuo kitų asmens, prašančio taikyti šias priemones, žalos, atsiradusios dėl jo teisių pažeidimo, atlyginimo reikalavimų, o taip pat jos taikomos neatlygintinai, pažeidėjo sąskaita, atsižvelgiant į padaryto pažeidimo sunkumo ir taikomos priemonės santykį bei trečiųjų asmenų teisėtus interesus.

3. Kai šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės gali būti taikomos asmeniui, kurio veiksmuose dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo nėra kaltės, teismas to asmens prašymu gali taikyti šio Įstatymo 77 straipsnio 3 dalyje numatytas alternatyviąją priemonę, jeigu tokia priemonė nukentėjusiai šaliai yra priimtina ir pakankama.

83 straipsnis. Turtinės žalos atlyginimas. Kompensacija

1. Turtinės žalos atlyginimo tvarką reglamentuoja Civilinis kodeksas ir šis Įstatymas.

2. Nustatydamas dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo faktiškai atsiradusios žalos (nuostolių) dydį, teismas atsižvelgia į pažeidimo esmę, padarytos žalos dydį, autoriaus teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjekto negautas pajamas, kitas turėtas išlaidas. Pažeidėjo gauta nauda šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų reikalavimu gali būti pripažinta nuostoliais. Neteisėtos kūrinių ar kitų šio Įstatymo saugomų teisių objektų kopijos gali būti perduotos atitinkamai autoriaus teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjektams šių prašymu.

3. Šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų negautų pajamų dydis nustatomas atsižvelgiant į tai, kokios pajamos būtų gautos teisėtai naudojant kūrinius ar kitus objektus (į atlyginimą, kuris paprastai mokamas už teisėtą tokių kūrinių ar kitų objektų naudojimą, arba atlyginimą, mokamą už panašių kūrinių ar kitų objektų teisėtą naudojimą, arba kūrinio ar kito teisių objekto naudojimo būdui labiausiai tinkamus atlyginimus), taip pat į konkrečias aplinkybes, kurios galėjo sudaryti sąlygas pajamoms gauti (teisių subjektų atlikti darbai, panaudotos priemonės, derybos dėl kūrinio naudojimo sutarčių sudarymo ir kita).

4. Vietoj dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo faktiškai atsiradusios žalos (nuostolių) atlyginimo šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodyti asmenys gali reikalauti kompensacijos, kurios dydį nuo 10 iki 1000 minimalių gyvenimo lygių (MGL) nustato teismas, atsižvelgdamas į pažeidėjo kaltę, jo turtinę padėtį, neteisėtų veiksmų priežastis bei kitas turinčias reikšmės bylai aplinkybes, taip pat sąžiningumo, teisingumo ir protingumo kriterijus, ir kuri neturi būti didesnė už faktiškai padarytą žalą;

5. Kai pažeidėjas atlieka veiksmus, nežinodamas ir neturėdamas žinoti, kad jis pažeidžia šio Įstatymo saugomas teises (t. y. jo veiksmuose nėra kaltės), teismas autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis teisių subjekto reikalavimu gali išreikalauti pažeidėjo gautą naudą. Pažeidėjo gauta nauda laikoma visa tai, ką pažeidėjas sutaupė ir (ar) gavo pažeisdamas šio Įstatymo saugomas teises. Pažeidėjo gauta nauda nustatoma ir išieškoma neatsižvelgiant į tai, ar pats teisių subjektas tokią naudą, kokią gavo pažeidėjas, būtų gavęs ar ne. Nustatant pažeidėjo gautą naudą, teisių subjektas turi pateikti tik tuos įrodymus, kurie patvirtintų pažeidėjo gautas bendras pajamas, o kokia yra pažeidėjo grynoji nauda (nauda, atskaičius išlaidas), turi įrodyti pats pažeidėjas.

84 straipsnis. Neturtinės žalos atlyginimas

Asmuo, pažeidęs šio Įstatymo 14 ir 52 straipsniuose nurodytas autorių ar atlikėjų asmenines neturtines teises, privalo atlyginti neturtinę žalą, kurios dydį pinigais nustato teismas, vadovaudamasis Civilinio kodekso normomis, reglamentuojančiomis neturtinės žalos atlyginimą.

85 straipsnis. Teismo sprendimo paskelbimas

Teismas, kuris priima sprendimą dėl šio Įstatymo saugomų teisių pažeidimo, šio Įstatymo 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų prašymu gali įpareigoti pažeidėją jo sąskaita paskelbti informaciją apie priimtą sprendimą, įskaitant ir viso ar dalies sprendimo paskelbimą, visuomenės informavimo priemonėse ar kitokiu būdu. Teismo sprendimas arba informacija apie priimtą teismo sprendimą gali būti paskelbta po teismo sprendimo įsiteisėjimo, nebent teismas nustato kitaip. Paskelbimo būdas ir apimtis nustatoma teismo sprendime. Autorių teisių, gretutinių teisių ar sui generis subjektas gali reikalauti, kad pažeidėjas iš anksto sumokėtų į teismo nurodytą sąskaitą pinigų sumą, reikalingą informacijai apie priimtą teismo sprendimą ar teismo sprendimui paskelbti.

86 straipsnis. Kolektyvinio administravimo asociacijų ieškiniai dėl atstovaujamų autorių teisių ar gretutinių teisių subjektų interesų

1. Kolektyvinio administravimo asociacijos dėl atstovaujamų autorių teisių ar gretutinių teisių subjektų interesų be atskiro jų įgaliojimo turi teisę kreiptis į teismą ir išieškoti atlyginimą iš kūrinių ar gretutinių teisių objektų naudotojų, kurie naudoja kūrinius ar gretutinių teisių objektus p[ažeisdami šio įstatymo nuostatas.

2. Išieškomo atlyginimo dydis ar ieškinio kaina nustatoma remiantis kolektyvinio administravimo asociacijų taikomais atlyginimo už kūrinių ir gretutinių teisių objektų naudojimą tarifais.

3. Visą išieškotą atlyginimą kolektyvinio administravimo asociacija savo įstatų ir atlyginimo mokėjimo taisyklių nustatyta tvarka paskirsto ir sumoka autoriams ar gretutinių teisių subjektams.

87 straipsnis. Administracinė ir baudžiamoji atsakomybė

Administracinę ir baudžiamąją atsakomybę už autorių teisių, gretutinių teisių ir sui generis teisių pažeidimus nustato atitinkamai Administracinių teisės pažeidimų kodeksas ir Baudžiamasis kodeksas.

88 straipsnis. Muitinės priežiūros priemonių taikymas

Neteisėtoms kūrinių, kitų šio Įstatymo saugomų objektų kopijoms, prekėms, pažeidžiančioms šio Įstatymo saugomas teises, kurios importuojamos iš trečiųjų valstybių į Lietuvos Respubliką arba iš jos eksportuojamos į trečiąsias valstybes, gali būti taikomos Europos Sąjungos ir Lietuvos Respublikos teisės aktų nustatytos muitinės priežiūros priemonės.“

Teikia

LR Seimo narys	Saulius Lapėnas

LR Seimo narė	Laima Mogenienė