Septynioliktasis
(96) posėdis
2005
m. spalio 13 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas A.PAULAUSKAS ir Seimo Pirmininko pavaduotojas V.GEDVILAS
PIRMININKAS (A.PAULAUSKAS). (…) mūsų darbotvarkėje toliau yra įstatymų, susijusių su „Mažeikių naftos“ akcijomis, svarstymas. Prašom. Dėl vedimo tvarkos – P.Gražulis.
P.GRAŽULIS (MSG*). Gerbiamasis Pirmininke, aš noriu pasakyti dėl vedimo tvarkos. Ką tik buvau studentų mitinge, jie primygtinai reikalauja susitikti su jumis. Aš manyčiau, jeigu jūs pirmininkaujate posėdžiui, reikėtų padaryti 15 minučių pertrauką ir tikrai susitikti su studentais ir išklausyti jų problemas. Aš privalau perduoti tai, ko prašė studentai.
PIRMININKAS. Ačiū.
P.GRAŽULIS. Ne tik su jumis, jie norėtų susitikti ir su Biudžeto ir finansų komiteto pirmininku, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininku ir su kitais atsakingais Seimo pareigūnais.
PIRMININKAS. Aš tik noriu informuoti, kad aš buvau susitikęs. Aš buvau susitikęs prieš dvi dienas, kaip tik buvo atėję mitingo organizatoriai ir mes kalbėjome. Jie sakė, kad ateis po dviejų dienų prie Seimo ir visus savo reikalavimus išdėstė. Mes pasakėme, kol nėra biudžeto, mes nieko negalime kalbėti apie didesnį ar mažesnį pinigų skirstymą, nes vis tiek nematėme, kokios sumos yra skirtos aukštajam mokslui.
Aš kalbėjau su Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininke, ji nueis, pakalbės, susitiks su jais ir kiek įmanoma atsakys į jų klausimus. Bet biudžetas yra kol kas Vyriausybėje, ne… (Balsas salėje) Jau yra? Bet tik kitą savaitę bus teikiamas.
Tęsiame. A.Staponkienė. Prašom.
A.STAPONKIENĖ (VNDF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, aš frakcijos vardu norėčiau paprašyti, kad būtų įtrauktas svarstyti nutarimo projektas Nr.XP-650 „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo komitetų pirmininkų ir jų pavaduotojų patvirtinimo“. Kad būtų papildyta darbotvarkė.
PIRMININKAS. Aš tik noriu pasakyti, kad šis klausimas buvo pateiktas birželio 30 d. ir jo tolesnis svarstymas sustabdytas. Jūs prašote įtraukti dabar į darbotvarkę?
A.STAPONKIENĖ. Taip, įtraukti į darbotvarkę jo svarstymą ir priėmimą.
PIRMININKAS. Frakcija turi teisę tokį pasiūlymą teikti. Seimas turi pritarti ar nepritarti. Kokios būtų nuomonės? Pritarti?
A.STAPONKIENĖ. Aš prašau kolegų pritarti.
PIRMININKAS. Ar būtų?.. Prašom. D.Mikutienė. Ne? Ar galiu bendru sutarimu teigti, kad pritarėme ir įtraukiame šį klausimą į darbotvarkę? Nėra prieštaravimų. Pritarta.
A.STAPONKIENĖ. Ačiū.
PIRMININKAS. Šio nutarimo Nr.XP-650. J.Razma. Prašom.
J.RAZMA (TSF). Jūs vienas viską pasakote ir vienas viską nusprendžiate.
PIRMININKAS. Klausiau du kartus, ar yra prieštaraujančių.
J.RAZMA. Mes manome, jog tas klausimas nėra gerai išdiskutuotas, iki galo neišspręsta mūsų kvota Seimo komitetų vadovybėje, taigi aš manau, kad tikrai negalime jo skubotai svarstyti rytą to neišsprendus.
PIRMININKAS. Aš ir klausiu, ar yra prieštaraujančių?
J.RAZMA. Yra prieštaraujančių.
PIRMININKAS. Kai aš klausiu, jūs tylite, o kai mes priimame sprendimą, tada jūs prieštaraujate.
J.RAZMA. Jūs vienas priėmėte sprendimą…
PIRMININKAS. Ne vienas, o pasitaręs su Seimu. Gerai, jeigu yra prieštaraujančių, mums reikia tiesiog balsuoti, kito kelio nėra. Yra frakcijos siūlymas, ji turi teisę, o mes turime nuspręsti, ar įtraukti klausimą šiandien į darbotvarkę dėl Seimo nario J.Jagmino patvirtinimo komiteto pirmininko pavaduotoju. Toks yra nutarimo projektas. Prašom. Pasiruoškite… Atsiprašau, J.Ramono. Taip, prašom.
A.KUBILIUS (TSF). Šiaip jau Seimo statutas numato, kad Seimo darbo dienos darbotvarkė yra tvirtinama iš ryto. Iš ryto ji buvo patvirtinta. Kas dabar ją gali keisti viduryje dienos? Ar mes čia pradedame naują tvarką, kas kada nori atsibunda ir pasiūlo kažką naujo į darbotvarkę ir jau visi puolame svarstyti. Aš irgi galiu pasiūlyti dabar ką nors naujo.
PIRMININKAS. Aš galiu dar perskaityti, bet tokią teisę turi frakcija. Gerai, perskaitysiu. 94 straipsnis: „Papildomų klausimų įtraukimas į darbotvarkę ir klausimų išbraukimas“. Pirmas… Pone Jurgi, galite palaukti, kol aš perskaitysiu? Pirma dalis. „Teisę Seimo posėdyje siūlyti papildomai įrašyti klausimus į priimtą savaitės ar dienos posėdžių darbotvarkę arba išbraukti klausimus iš priimtos savaitės ar dienos posėdžių darbotvarkės turi Seimo valdyba, Seniūnų sueiga, Vyriausybė ir Seimo narių frakcija“.
J.RAZMA. Bet, Pirmininke, jūs pacituokite ir kitą vietą, kada šie klausimai sprendžiami. Mes žinome, kad turite tokią teisę, bet rytinėje dalyje tą reikėjo spręsti. Ar mes kada nors viduryje posėdžio pradedame išbraukinėti ir įtraukinėti? Taip niekada nedarome.
PIRMININKAS. Man primena, kad tokia praktika yra buvusi. Bet dėl ko mes ginčijamės? Balsuokime ir nutarkime, kodėl mes tiek daug laiko turime sugaišti? Paskui pikti, kad vėluojame. Prašom balsuoti, ar patenkinsime Valstiečių ir Naujosios sąjungos frakcijos siūlymą įtraukti klausimą į darbotvarkę? (Triukšmas salėje) Atsiprašau. Naujosios demokratijos. Supainiojau, atsiprašau. (Triukšmas salėje)
Netriukšmaukite, o balsuokite.
47 – už, 15 – prieš, susilaikė 11. Klausimui pritariama ir jis įtraukiamas į rezervinius klausimus.
A.KUBILIUS. Gerbiamasis Pirmininke!
PIRMININKAS. Prašom. A.Kubilius.
A.KUBILIUS. Gerbiamasis Pirmininke, jeigu jau tokia nauja tvarka, kad viduryje posėdžio galima siūlyti pataisas darbotvarkėje, tai aš Tėvynės sąjungos frakcijos vardu siūlau ką tik priimtą klausimą iš šios darbotvarkės išbraukti. Siūlau svarstyti šį klausimą.
PIRMININKAS. Na, nelogiškas pasiūlymas. Sutikite. Nelogiškas. Jeigu dauguma balsavo įtraukti, na, kam tokius dalykus… Aš sakyčiau, jeigu būtų padaryta nesąmonė, galima ją paneigti didesne nesąmone, bet dabar taip neįvyko.
Gerai. Tęsiame posėdį. Pasiūlymai. Dabar dėl… Nusiraminkime. Pradedame svarstyti rimtus dalykus. Yra keletas Seimo narių, pateikusių pataisas dėl šio įstatymo projekto. P.Vilką kviečiu į tribūną, nes reikės pakomentuoti šias pataisas. K.Glavecką prašau pateikti savo pataisą. Čia kategoriškas atsisakymas ar tiesiog posėdžio nelankymas?
A.KUBILIUS (TSF). Pirmininke, dar vienas pastebėjimas, jeigu galima, dėl vedimo tvarkos.
PIRMININKAS. Prašom, bet jau mes…
A.KUBILIUS. Dėl šio įstatymo. Prieš jus pirmininkavęs posėdžiui nebaigė procedūros. Po diskusijų, kadangi buvo siūlymų nepritarti komiteto parengtam įstatymo projektui, tą siūlė Liberalų frakcija, turėtų būti balsuojama, ar pritariame iš esmės komiteto pateiktam įstatymo projektui. Aš noriu priminti, kad yra tokia procedūrinė nuostata.
PIRMININKAS. Taip. Aš neprieštarauju, bet ar tikrai buvo toks siūlymas ir kas jį pareiškė? A.Pekeliūnas ne iš Liberalų frakcijos. O kas siūlė, ar yra tas žmogus, kuris taip pasakė? Prašom.
J.ČEKUOLIS (LCF). Tai buvo pasakyta pono A.Čapliko kalboje ir iš tiesų toks siūlymas buvo.
PIRMININKAS. Bet nebuvo reikalavimo balsuoti.
J.ČEKUOLIS. Balsuokime. Tai yra pagal Statutą, ir viskas.
PIRMININKAS. Gerai. Dar kartą primenu, kaip sako Statutas. Aš atsiprašau, minutę. Po bendros diskusijos, jeigu to reikalauja Seimo narys, balsuojama. Bet tokio reikalavimo nebuvo. (Balsai salėje) Dabar jūs reikalaujate. Gerai, geriau vėliau negu niekada. Pasiruoškite, balsuosime. Noriu paaiškinti, dėl ko balsuosime. Jums yra pateiktas Ekonomikos komiteto patobulintas šio įstatymo variantas. Diskusijos metu Liberalų… tiesa, paskelbsiu, kad dabar yra nauja frakcija, Liberalų ir centro sąjungos frakcija, kuri yra įkurta visai neseniai ir jos… Nėra datos. Ir jos seniūnu išrinktas A.Čaplikas, o pavaduotoju – R.Palaitis paprašė balsuoti dėl šio projekto ir jį atmesti. Mes turim balsuoti, ar pritarti po svarstymo, ar ne. Aišku? Aišku ar ne? Yra tokia…(Balsas salėje) Tiksli formuluotė, dar kartą sakau, mes balsuosime, ar pritarti pagrindinio Ekonomikos komiteto pasiūlytam įstatymo variantui. Ar aišku? Prašau. Kas už tai, kad pritartume Ekonomikos komiteto pasiūlytam įstatymo variantui? Balsuojam.
72 – už, 6 – prieš, 6 susilaikė. Po diskusijų komiteto variantui pritarta. Dabar mes pradedame svarstyti pataisas ir pasiūlymus dėl šio įstatymo projekto. Dar kartą klausiu, ar yra K.Glaveckas? Kinijoje?
P.VILKAS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, aš norėčiau tik pasitikslinti. Mes turim parengtą trečiąjį projekto variantą. Jeigu dabar mes eisim pagal tuos pasiūlymus, kurie buvo pateikti pirmam ir antram variantui, gali būti toks atvejis, kad mes išvis supainiosim tą projektą. Ir galima… kad bus pasiūlymų, kurių jau nėra tekste. Tai aš norėčiau tik pasitikslinti, kaip čia mes taip, ar čia toks variantas būtinas, kuris buvo pasiūlytas anksčiau?
PIRMININKAS. Aš tik galiu pasakyti, kad pagal Statutą jie turi teisę registruoti, o Seimo teisė yra apsispręsti. Kai jūs kalbėsite, galėsite kritikuoti jų pasiūlymą. Bet noriu, kad mes grįžtume prie normalaus darbo ritmo, nes matau, kad mes visiškai išsiblaškę ir kažkaip nenorim šiandien dirbti. Tai aš imsiuosi tada griežtesnių vadovavimo metodų ir uždrausiu visokias replikas, kol nebus priimtas įstatymas. Prašau. Paskutinė replika – J.Veselka.
J.VESELKA (LDF). Gerbiamasis Pirmininke, iki šiol buvo praktika, aš jau čia daugiau negu jūs šiame Seime…
PIRMININKAS. Tikrai.
J.VESELKA …žinau, kad visada apsvarstomos tos pataisos, kurios įregistruojamos paskutiniam projektui. Nes kas svarsto prieš tai? Svarsto komitetai. Komitetai arba priima, arba nepriima. Ir tada visą laiką buvo: tu turi perregistruoti savo pasiūlymus paskutiniam projektui, jeigu tu nesutinki su tuo, kas buvo komitete. Galiu pacituoti neseną atvejį, kai aš (…) pasiūliau… ten su Ignalinos atominės elektrinės fondo disponavimu, ir gerbiamasis pirmininkas, t.y. Č.Juršėnas, dėl gerbiamojo J.Veselkos pasiūlymo… Jis buvo neregistruotas šiam projektui, matyt, nespėjo. Nuomonė prieš, viskas. Ir aš pasakiau, kad aš remiu J.Razmą, nes iš tikrųjų aš prieš tai buvusiam projektui buvau įregistravęs pasiūlymus. Todėl laikykimės nusistovėjusios tradicijos.
PIRMININKAS. Noriu dar kartą perskaityti Statutą. 151 straipsnio 9 dalis: „Svarstomi ir priimami sprendimai dėl įstatymo projekto pataisų ir papildymų, kuriuos svarstymo pagrindiniame komitete metu pateikė įstatymų leidybos iniciatyvos teisę turintys asmenys ir kuriems pagrindinis komitetas nepritarė“. (Balsai salėje) Taip, bet jeigu jie neatsisako savo pataisų, jei jie prašo jas svarstyti… (Balsai salėje) Aš nekeičiu praktikos. (Balsai salėje) Einam. K.Glavecko pataisai buvo nepritarta. Ar K.Glaveckas atsiima šią pataisą? Ką nors įgaliojo kalbėti? Nieko neįgaliojo. Tai gal komitetas pakomentuotų?
P.VILKAS. Komiteto nuomonė yra tokia, kad šiai pataisai nepritartume. Kodėl? Komitetas pritarė gerbiamojo A.Kubiliaus analogiškam pasiūlymui. Jis tikrai yra, man atrodo, kur kas geresnis, t.y. gavus pritarimą esminėms sutarties nuostatoms, gavus Seimo pritarimą. O K.Glavecko pasiūlyme parašyta, kad „akcijų paketo arba pirmumo teisės įsigijimo ir disponavimo jomis sutartis tarp Lietuvos Respublikos ir derybų metu pasiūlytų pirkėjų pasirašoma pritarus Seimui“. Aš labai abejoju, kaip tas sutartis kiekvienas Seimo narys galės išsiaiškinti, nes yra konfidencialios sutartys. Man atrodo, tikrai reikėtų nepritarti K.Glavecko pasiūlymui.
PIRMININKAS. Bet reikia dar priminti, kad analogiškam A.Kubiliaus siūlymui pritarta. Tai ar galėtume? Panašiam. Tai ar galėtume bendru sutarimu nepritarti šiam siūlymui, kaip siūlo pagrindinis komitetas? Nėra prieštaraujančių? Gerai. (Balsas salėje) Ne, nepritariam. Dabar… (Balsas salėje) Tai gerai, balsuojam, jūs turite teisę. Ar atima kas nors iš jūsų šią teisę? J.Veselka siūlo balsuoti. Prašau balsuoti, ar pritarti Seimo nario K.Glavecko pasiūlymui.
Nepritarta šiam pasiūlymui. Einam toliau. Seimo narys R.Garbaravičius ir J.Veselka panašų į R.Garbaravičiaus siūlymą teikia, jam nepritaria komitetas. Galbūt iš pradžių išklausykim pateikėją. R.Garbaravičius ar J.Veselka? Kuris pateiksite? Kuris pateiks šitą? Jūs. Prašau. R.Garbaravičius. Paspauskit mygtuką.
R.GARBARAVIČIUS (TSF). Šio pasiūlymo esmė yra ta, kad pagal dabartinę redakciją naujasis akcininkas, įsigijęs „Mažeikių naftos“ akcijas, yra atleidžiamas nuo privalomojo pasiūlymo. Mes siūlom, kad jis nebūtų atleidžiamas, nes tokiu būdu yra pažeidžiamos mažųjų akcininkų teisės.
PIRMININKAS. Viskas, taip? Ačiū. Ar J.Veselka turi kuo papildyti šį pateikimą? Ne, ačiū. Tai komiteto nuomonė.
P.VILKAS. Gerbiamieji kolegos, aš jau minėjau, nes buvo Seimo Teisės departamento analogiška pastaba, kad ši dabar mūsų teikiama įstatymo nuostata yra būtina siekiant efektyviai įgyvendinti Vyriausybės turimas sutartines teises ir pareigas. Analogiška išimtis dėl privalomo oficialaus pasiūlymo netaikymo buvo įgyvendinta 1999 metais parduodant akcijas „Williams“. Aš siūlyčiau tikrai nepritarti šiam pasiūlymui. Komitetas nepritaria.
PIRMININKAS. Aišku. Ar čia nori kalbėti šitie? Ne. Ar galėtume bendru sutarimu nepritarti? (Balsai salėje) Balsuojam? Gerai. Prašau balsuoti, kas už tai, kad pritartume R.Garbaravičiaus ir J.Veselkos pasiūlymams, kuriems nepritaria pagrindinis komitetas.
Tik 19 Seimo narių pasisakė už. Nepritarta šioms dviem pataisoms.
Einam toliau. Seimo narys A.Čaplikas. Prašau pateikti savo siūlymą.
A.ČAPLIKAS (LCF). Gerbiamieji Seimo nariai, mano įregistruota pataisa šiam įstatymui leistų, manau, išvengti galimos korupcijos arba neskaidraus privatizavimo parduodant „Mažeikių naftos“ akcijas, kurias mes valdytume išpirkę visą akcijų paketą iš „Jukos“. Siūlymas paprastas, tikrai neprieštaraujame būdui valstybei išpirkti „Jukos“ valdymo akcijas, bet suformavus paketą, kurį valdytų Vyriausybė, privatizuoti ne taip, kaip dabar bandoma privatizuoti, vedant derybas arba kartojant buvusias klaidas kažkam sutariant dėl kainos, o privatizuoti remiantis šiandien galiojančia Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo tvarka. Tai leistų skaidriai be jokių šalutinių kalbų įvykdyti privatizavimą. Štai tokia yra siūlymo esmė.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar komiteto nuomonė. Prašom.
P.VILKAS. Gerbiamieji kolegos, komiteto nuomonė yra tokia. Jeigu mes, parduodami akcijas, taikytume Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymą, šiuo atveju beveik sužlugdytume šio įstatymo vykdymą. Nes padidėtų rizika, pailgėtų laikas, per kurį reikėtų priimti parduotas akcijas. Tikrai jam negalima pritarti, nes galbūt net nesugebėtume efektyviai parduoti šių akcijų. Manau, gerbiamojo kolegos A.Čapliko siūlymui komitetas nepritaria, ir aš siūlau nepritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašysiu pasiruošti balsuoti. Ar yra norinčių prieštarauti? Prašom. J.Razma nori kalbėti už.
J.RAZMA (TSF). Manau, kolega A.Čaplikas teisinga kryptimi teikė pataisas. Jeigu, kaip yra pagrindiniame projekte, visiškai atsisakome taikyti privatizavimo įstatymą, tai apskritai nežinosime, kokios bus procedūros, kokiais principais grįstos. Mes čia paliekame Vyriausybei absoliučią laisvę ir nulinę atsakomybę.
Privatizavimo įstatymas pats savaime duoda daug erdvės išlygoms dėl terminų, dėl įvairių galimybių. Jeigu koks nors konkretus straipsnis labai suvaržo Vyriausybę, jeigu ji pasakytų, kad štai tokio straipsnio tokios dalies niekaip negalime taikyti, tai būtų kita kalba. Kai dabar yra siūloma atsisakyti viso įstatymo, tai, manau, tikrai yra nepriimtina. Dabar geriau būtų pritarti kolegos A.Čapliko pataisai, tada Vyriausybė iki priėmimo, jeigu tikrai įrodytų, kad kažkokios to įstatymo nuostatos negalima taikyti, tada galėtume dar grįžti prie šios dalies.
PIRMININKAS. J.Veselka nori kalbėti? Prieš? Nenorite kalbėti prieš? Gerai. Dabar dėl A.Čapliko pasiūlymo. Prašom pasiruošti balsuoti. Kas už tai, kad pritartume A.Čapliko pasiūlymui, kuriam komitetas nepritarė, primenu.
Tik 27 Seimo nariai pritaria, neužtenka. Jo pasiūlymas atmestas.
Dabar A.Kubilius teikia keletą pasiūlymų. Vieną iš jų atsiėmė, vienam komitetas pritarė, dviem nepritarė. Gal jūs tuos pasiūlymus, kuriems komitetas nepritarė, pateikite.
A.KUBILIUS (TSF). Gerbiamieji kolegos, aš siūliau, kad įstatymas būtų papildytas 4 straipsniu, todėl darau nuorodą į 3 straipsnio 1 dalį, bet esminė pataisa, kuriai nepritarė, – 4 straipsnis. Mano siūlymas yra toks. Kadangi Ekonomikos komitetas dėl preambulės atsižvelgė ir į mūsų, ir į Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pasiūlymą dėl taikomų reikalavimų investuotojui, kad būtų taikomi ir nacionalinio saugumo reikalavimai, aš siūlau tai įrašyti ne tik į preambulę, kuri, manau, nors yra gera, bet neturi norminio pobūdžio, įrašyti tai į specialų 4 straipsnį, kuriame būtų dvi dalys. A dalyje būtų pakartota iš esmės tas pats, kas yra preambulėje, kad akcijų negali įgyti toks pirkėjas, kuriam įgijus akcinės bendrovės „Mažeikių nafta“ kontrolė, Lietuvos Respublikos teisės aktų apibrėžta grėsmė nacionaliniam saugumui padidėtų. Čia yra gana aišku ir suprantama, ką siūlau įrašyti. Būtent teisės aktų nustatyta tvarka apibrėžta grėsmė, o ne šiaip sau, ne mano įvardyta, ne kieno nors, ne J.Veselkos įvardyta, o teisės aktais nustatyta tvarka įvardyta grėsmė. Noriu pasakyti, kad ji yra labai aiškiai šiandien įvardyta.
2 punktas būtų, papildomas punktas, nors galbūt jo redakcija šiuo metu nėra tiksliausia, bet vis dėlto siūlau svarstyti galimybę ir sudaryti galimybę Vyriausybei, parduodant 75% visų akcijų, o procesas, atrodo, eina į tą pusę, nors, kaip minėjau, Vyriausybės strategijos nematome ir negirdime, todėl daug kur turime pusiau prieblandoje grabinėti ir spėlioti, bet Vyriausybei parduodant 75% akcijų, manau, Vyriausybė turėtų turėti teisę svarstyti galimybę parduoti visą paketą ne vienam būsimam investuotojui, kaip kad dabar įstatymas numato. Dabar įstatymas nustato, kad Vyriausybė turės parduoti vienam investuotojui. Gali susiklostyti tokia padėtis, kad Vyriausybė sugalvos dėl nacionalinio saugumo ar dėl kitų aspektų parduoti tą paketą, suskaldytą į dvi dalis. Pavyzdžiui, vieną dalį Rusijos naftos tiekėjams, kitą dalį kokiam nors kitam partneriui, ar lenkų, ar kazachų, ar dar kokiam nors.
Man atrodo, reikėtų tokios nuostatos. Gal ji čia nėra pačiu tiksliausiu būdu suformuluota, bet tokiomis nuostatomis, mano įsitikinimu, šis įstatymas taip pat turėtų sudaryti galimybę Vyriausybei elgtis ir tokiu būdu.
PIRMININKAS. Aišku, supratome. Dabar komiteto komentaras.
P.VILKAS. Komiteto nuomonė būtų tokia. Man atrodo, 4 straipsnyje, kur jūsų yra A, tai ta nuostata yra perteklinė. Kadangi komitetas yra pritaręs įstatymo paskirtyje, tikrai ji yra, siūlyčiau nepritarti.
Dėl antro, dėl B, man atrodo, šiek tiek tada, komitetas mano, kad būtų surištos Vyriausybei rankos. (Replika iš salės: „Kaip tik atvirkščiai.“) Antra, man atrodo, kaip čia dabar įrodyti tuos 20%, kur yra vakarietiškos akcijos, kur nevakarietiškos. Dabar taip susimaišė, kad mes negalėsime jų atskirti. Komitetas, tuo motyvuodamas, nepritarė gerbiamojo A.Kubiliaus pasiūlymui.
PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, norėčiau paklausti. Pirma mums būtų geriau balsuoti dėl 4 straipsnio?
P.VILKAS. Taip. Siūlyčiau pirma balsuoti dėl 4 straipsnio.
PIRMININKAS. O paskiau dėl kitos išplaukiančios pataisos. (A.Kubilius: „Studentai padegė kabelius, žiūrėkite, nebeveikia kompiuteris.“)
P.VILKAS. Jeigu mes balsuosime dėl 4 straipsnio, tai tada savaime bus dėl visos kitos.
PIRMININKAS. Dabar norėčiau, kad jūs atkreiptumėte dėmesį, dėl ko mes turėsime balsuoti. A.Kubilius pasiūlė visiškai naują įstatymo 4 straipsnį. Dėl jo būtinumo dabar balsuosime, ar pritarti šiam pasiūlymui, ar ne. Ar yra norinčių kalbėti? J.Veselka norėtų kalbėti. Kokia nuomonė, nes neveikia mano ekranas, už ar prieš? (Balsas salėje) Prieš. Nuomonė prieš – J.Veselka. Prašom. Per šoninį mikrofoną, nes išsijungė kompiuteriai. Prašom. (A.Kubilius: „Juliau, ateik čia, duosiu mikrofoną. Sėsk čia, pašnekėk, įjungtas, neišsijungė.“)
J.VESELKA. Gerbiamieji Seimo nariai ir gerbiamas Andriau, labai paprastai, kodėl prieš. Jeigu Andrius ir Julius gali kartu daryti didelį biznį, kam mums kviesti Artūrą. Todėl manau, jeigu su „Mažeikių nafta“ rusai ir mes galime daryti naudingą biznį, kam mums kviesti Džonį. Todėl prašau balsuoti prieš. (A.Kubilius: Juliau, būčiau žinojęs, būčiau neleidęs…“)
PIRMININKAS. Ačiū. Ar dar būtų kokių nuomonių už? Nėra. (Balsas salėje) R.Dagys – nuomonė už. Prašom. Irgi per šoninį mikrofoną.
R.J.DAGYS (TSF). Man atrodo, mes nesame suglumę, kaip ir žinome, kas atitinka transatlantinės integracijos kriterijus. Galima paskaityti ir mūsų Nacionalinio saugumo pagrindų įstatyme, ir visur kitur, tai yra labai aiškiai apibrėžta. Tarp tų pušų mes tikrai nepasiklysime, juo labiau jeigu yra suteikiama teisė valstybei, galimybė spręsti tuos klausimus lanksčiau. Manau, mes čia tikrai neužkertame kokio nors kelio, bet suteikiame tą galimybę. Siūlyčiau palaikyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Mums reikėtų jau balsuoti, bet neveikia mūsų aparatūra. (A.Kubilius: „Tai pritariam bendru sutarimu!“) Sako, labai greitai bus įjungta. Dėmesio! Dėl ketvirto, taip. Aš taip ir suformulavau.
A.KUBILIUS. Pirmininke, aš siūlau priimti bendru sutarimu, tada nereikės balsuoti.
PIRMININKAS. Bendru sutarimu negalime, nes buvo skirtingų nuomonių. (Balsai salėje) Jeigu po minutės neįsijungs, mums teks kviesti balsų skaičiavimo grupę.
A.KUBILIUS. Pirmininke, mes galime dviese diskutuoti, nes mano mikrofonas taip pat, atrodo, neišsijungė. Mes čia galime pasikeisti nuomonėmis ir nutarti…
PIRMININKAS. Čia privilegija opozicijos lyderiui kalbėti per įjungtą mikrofoną. Kviečiu R.Dagį, S.Girdauską, E.Klumbį, V.Martinkaitienę ir J.Palionį. Ar yra šie Seimo nariai? Pasidalykite sektoriais. Tada aš klausčiau ir balsuotume. R.Dagys, S.Girdauskas, E.Klumbys, V.Martinkaitienė, J.Palionis. Prašom, prašom.
L.GRAUŽINIENĖ (DPF). Noriu pasakyti, kad V.Martinkaitienės nėra, ji serga.
PIRMININKAS. Gal tada užteks keturių, jeigu… Vienas, du, trys. Gal deleguokite dar kitą.
L.GRAUŽINIENĖ. Mes deleguojame Z.Žvikienę.
PIRMININKAS. Gerai. Prašom. Jau yra keturi Seimo nariai. Pasiruoškite balsuoti. Tiesiog du… Atrodo, ir įsijungė. Gal dar ir nereikės. Dabar, atrodo, aparatūra pradeda veikti. Atrodo, pataisė. Pasiruoškite! Balsuosime, ar pritarti A.Kubiliaus siūlymui dėl 4 straipsnio priėmimo, šio įstatymo papildomo straipsnio. Kas už tai, kad pritartume A.Kubiliaus siūlymui, prašom balsuoti. Korteles pakartotinai įdėkite. Ištraukite ir vėl įkiškite, kitaip neveiks. Vyksta balsavimas.
26 – už, 31 – prieš, 13 susilaikė. Nepriimtas. (Balsai salėje)
Kas nesuveikė? Aš dar kartą paaiškinu. Minutę! Dar kartą paaiškinu: reikia ištraukti kortelę, ne tiek svarbu, kuria ranka, ir vėl atgal įdėti. (Juokas salėje) Ir kartokime dabar. Kas už tai, kad pritartume A.Kubiliaus pasiūlymui dėl 4 straipsnio, balsuojame.
29 – už, 39 – prieš, 22 susilaikė. Pasiūlymas nepriimtas.
Antrasis siūlymas yra tiesiogiai susijęs su tuo pirmuoju, todėl tikrai nėra prasmės balsuoti, nes čia buvo siūlymas į 3 straipsnį įrašyti… būtent 4 straipsnyje išdėstyti reikalavimai. Tiesiog netenka prasmės balsuoti. O visi kiti A.Kubiliaus siūlymai yra priimti.
Dabar H.Žukauskas. Prašom pateikti savo pasiūlymą.
H.ŽUKAUSKAS (MSG). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Mano pasiūlymo esmė yra ta, kad šiame sandoryje dalyvautų trys šalys: tie, kurie parduoda, tie, kurie įsigyja, ir tie, kurie tarpininkauja, logiškai mąstant. Tačiau gyvenimas eina į priekį, šiandien tos aktualijos, matyt, nėra, todėl, kad nereikėtų balsuoti, aš savo pasiūlymą atsiimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. H.Žukauskas siūlymą atsiėmė. Dabar A.Skardžius. Prašom pateikti savo siūlymą.
A.SKARDŽIUS (NSF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Išties Audito komitetas svarstė dar vienu aspektu. Svarstymo metu negavome atsakymų, todėl norėjome atkreipti visų kolegų dėmesį į tai, kad Seimas ir tauta turi žinoti, ar už 53% įsigyjamų, perkamų „Jukos“ akcijų, už tokį pat kiekį akcijų gausime tuos pačius pinigus parduodami. Pataisos esmė yra ta: išlaikyti visus 41% akcijų, aišku, atsikratant „Jukos“ akcijų pirkimo-pardavimo metu tų žeminančių vasališkų įsipareigojimų buvusiam investuotojui, kurie dabar išlikę net ir „Jukos“. Noriu priminti, kad 41% akcijų atnešė per 300 mln. litų dividendų 2004 metais. Pelnas iš viso buvo 700 mln. ir 130 mln. pelno mokesčio. Vis dėlto kilo klausimas, kam reikia pjauti žąsį, kuri deda auksinius kiaušinius? Buvo minėta, kad vis dėlto yra tam tikri įsipareigojimai, bet ar šiandien tie įsipareigojimai dar galioja, ar pati „Jukos“ pajėgi taikyti įsipareigojimus, ypač matant „Jukos“ vadovus su antrankiais vadovaujant iš „Matroskaja tyšina“.
Todėl komitetas priėmė sprendimą vis dėlto siūlyti pagrindiniam komitetui apsvarstyti. Tiesiog buvo noras atkreipti dėmesį, kokia yra situacija, dėl kurios negavome atsakymų, nes aukciono sąvoka, ypač kad „Jukos“ šiandien galėtų taikyti aukcione ir turbūt jau pasibaigus terminui, praėjus penkeriems metams, kurie buvo reglamentuoti, tas sankcijas Lietuvai, tikrai yra juokinga. Mes matome net ir Olandijoje arešto veiksmus. Todėl, kolegos, siūlau pritarti, nes Audito komitetas tokiai pataisai pritarė. Ačiū.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė.
P.VILKAS. Komiteto nuomonė, aišku, nepritarti. Aš pritarčiau gerbiamajam Artūrui, kad į visa tai atkreipti dėmesį reikia, bet tada mes priimam įstatymą ir jeigu pritartume šiai nuostatai, mes išvis Vyriausybei neleistume net dalies akcijų parduoti. (A.Skardžius: „O kodėl mes turime žinoti?“) Aš sakau komiteto nuomonę – nepritarti jūsų pasiūlymui.
PIRMININKAS. Ar yra norinčių prieš balsavimą kalbėti? J.Razma. Prašom.
A.SKARDŽIUS. Tai mes gausime mažiau ar daugiau pardavę?
PIRMININKAS. Nekomentuokite. J.Razma – nuomonė už ar prieš? Prašom.
J.RAZMA. Iš tikrųjų, jeigu pritartume pono A.Skardžiaus pataisai, mes labai susiaurintume Vyriausybės veikimo erdvę ir ji negalėtų pasinaudoti ir mano kalboje minėtu metodu, tai yra sudaryti akcininkų sutartį ir krūvoje brangiau parduoti akcijas uždirbant papildomai abiem akcijų turėtojams. Aš manau, kad esant tokioms dabar gana sudėtingoms aplinkybėms reikia Vyriausybei palikti platesnę veikimo erdvę, o 10% akcijų suteiks Vyriausybei tas pačias teises dėl valdymo, kurias Vyriausybė turi ir dabar. Žinoma, čia tiktai klausimas dėl tų mažesnių dividendų, bet mes nemanykime, kad jeigu šiandien yra milžiniški dividendai, kad būtinai visą laiką taip ir bus, kad visą laiką tokios šiltnamio sąlygos bus šiai gamyklai.
PIRMININKAS. Ar yra kitokių nuomonių dėl šios pataisos? Nėra. Pasiruoškite, balsuosime. Yra A.Skardžiaus pataisa, kuriai komitetas nepritarė. Prašom balsuoti, ar pritarti A.Skardžiaus pataisai? Prašom balsuoti.
37 – už pataisą, tačiau daugiau buvo prieš. Ji nepriimta.
Paskutinė pataisa, kuriai nepritarė komitetas ir kuriai… Atsiprašau, net ne paskutinė, bus daugiau. Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Ar kas nors?.. Jūs? A.Kašėta pateiks šią pataisą. Prašom. (Replika iš salės: „Mes pritarėme“.) Ne, jūs nepritarėte.
A.KAŠĖTA (LCF). Gerbiamieji kolegos, įvyko labai keistas dalykas. Ekonomikos komitetas pritarė šiai nuostatai, kad būtų įtraukta Seimo nacionalinio saugumo sąvoka, t.y. kad atitiktų nacionalinio saugumo interesus, tiksliau, 1 straipsnyje suformuluota „nacionaliniam saugumui grėsmių nekeliančias investicijas“, pritarė 1 straipsniui. Kai 2 straipsnyje kalbama apie tą patį, t.y. kad būtų pasirašyta sutartis, akcijos perleidžiamos nacionalinio saugumo interesus atitinkančiam pirkėjui, šiuo atveju nepritarta. Atkreipkite dėmesį, kad 1 straipsnis yra daugiau deklaratyvaus pobūdžio. Esminis yra antrasis. Kolegos, laikydamiesi tos pačios sekos, tos pačios logikos, turėtume vis dėlto pritarti ir 2 straipsniui. Tai yra esminis mūsų apsisprendimas. Siūlau pritarti Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nuomonei.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar pagrindinio komiteto nuomonė.
P.VILKAS. Gerbiamieji kolegos, mes nuostatai, kad nebūtų sukelta grėsmė nacionaliniam saugumui, pritarėme 1 straipsnyje. Tai 2 straipsniui tą patį siūlo…Komiteto nuomone, tai yra perteklinis, siūlo nepritarti.
PIRMININKAS. Ar norėtų dėl šios pataisos kas nors kalbėti? Jūs. Prašom. J.Čekuolis.
J.ČEKUOLIS. Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, vis dėlto yra labai prasmingas ir logiškas Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto siūlymas, juo labiau kad pačiai idėjai, kas yra komiteto siūloma, mes neprieštaraujame ir pagrindinis komitetas neprieštarauja. Paminėjimas 1 straipsnyje šios formuluotės būtų nepakankamas, jeigu jos nebūtų 2 straipsnyje, kuris konkrečiai reglamentuoja, kaip turės būti organizuojamas pirkimas-pardavimas. Todėl yra prasminga pritarti Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pozicijai, kad būtų išvengta dviprasmybių ir neaiškumų. Labai logiškas komiteto siūlymas. Kviečiu pritarti. Keista, kad pagrindinis komitetas… Manau, jie nekategoriškai prieštarauja, nes tai yra elementarus patikslinimas.
PIRMININKAS. Ačiū. Ar J.Veselka kalbės? Ne. Balsuokime. Noriu labai tiksliai suformuluoti. Balsuosime dėl 2 straipsnio, tiksliau, dėl pasiūlymo 2 straipsniui. Kas už tai, kad pritartume Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pasiūlymui dėl įstatymo 2 straipsnio? Prašom balsuoti. Pagrindinis komitetas, primenu, nepritaria.
36 – už, 16 – prieš, 37 susilaikė. Prašom. Seimo narys S.Pečeliūnas.
S.PEČELIŪNAS (TSF). Aš norėčiau, kad jūs dabar atkreiptumėte dėmesį į ekraną, į spalvinę gamą. Kaip matote, didžioji dauguma susilaiko, kitaip tariant, jie nesuvokia, kas vyksta, nesuvokia, ką reiškia ši pataisa, kad tai yra iš esmės į Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymą atkreiptas dėmesys, kad to reikia laikytis, į vieną iš pagrindinių mūsų įstatymų. Tai ką reiškia toks valdančiosios daugumos elgesys?
PIRMININKAS. Gerai.
S.PEČELIŪNAS. Ką reiškia jų atstovai mūsų komitete? Puikiai išsiaiškinome, jie suprato, kad tai nekenksminga, tas reikalinga, ir štai dabar toks susilaikymas. Aš siūlyčiau, aš nežinau, netgi daryti pertrauką, tegul valdančioji dauguma išsiaiškina, ką tai reiškia, kad būtų aiški pozicija.
PIRMININKAS. Mielieji, valdančiosios daugumos komiteto atstovas irgi stovi ir irgi pareiškė savo nuomonę. Ir nereikia galvoti, kad čia kas nors nesusigaudo. Visi labai puikiai susigaudo. Nėra čia… Tiesiog nepritarta šiai pataisai.
Gerai. Dabar mes pereiname prie siūlymų, kurie yra registruoti jau po pagrindinio komiteto posėdžio. Kad jie būtų svarstome, reikia dešimties Seimo narių pritarimo. Pradedame nuo B.Vėsaitės ir P.Vilko pataisos, kuri yra dėl įstatymo 1 straipsnio. Prašom. Kas pateiks? B.Vėsaitė?
B.VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, mūsų siūlymo esmė… Kadangi 1 straipsnyje mes vis dėlto priėmėme tą sąvoką „nacionaliniam saugumui“, tai manome, kad užsienio investicijos šiaip jau iš esmės nekelia grėsmės nacionaliniam saugumui, ir manome, kad ši nuostata perteklinė, tuo labiau kad jau buvo padarytas kompromisas ir į Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto siūlymą atsižvelgta.
PIRMININKAS. Bet perteklinis buvo 2 straipsnyje.
B.VĖSAITĖ. Ne, perteklinis pirmame straipsnyje.
PIRMININKAS. Pirmame?
B.VĖSAITĖ. Taip, 1 straipsnyje, nes jau vieną kartą nacionalinis saugumas minimas ir po to kalbama apie investicijas, kurios nekelia grėsmės nacionaliniam saugumui. Aš manau, kad toks tvirtinimas yra alogiškas ir, tiesą sakant, nuostata perteklinė.
PIRMININKAS. Bet tada nelieka to žodžio.
B.VĖSAITĖ. Lieka, nes mes pirmame sakinyje šitą įrašome. Viešąjį interesą nacionaliniam saugumui, Pirmininke, jeigu…
PIRMININKAS. Komiteto nuomonę pasakyti prašau P.Vilką.
P.VILKAS Komitetas nepritaria šiam siūlymui, motyvuodamas, kad 1 straipsnyje komitetas jau pritarė Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto siūlymui, taip pat buvo pritarta ir gerbiamojo A.Kubiliaus siūlymui, taigi komiteto nuomonė – šiai pastabai nepritarti…
PIRMININKAS. Gerai. 10 Seimo narių, kurie pritarė šiai pataisai, pakelkite rankas. Vienas… (Balsai salėje) Nes jie po komiteto posėdžio. Vienas, du, trys, keturi, penki, šeši, septyni… Yra dešimt. Ačiū. Todėl, kad jie po komiteto posėdžio. Jūsų irgi reikės 10. Gerai.
Dabar nuomonės. Ar A.Matulevičius dabar kalbėsi už visą? Kas kalbės už šitą pataisą, kurią teikia B.Vėsaitė? Jūs? A.Kubilius. Prašom.
A.KUBILIUS. Gerbiamieji kolegos, aš kalbėsiu prieš šią pataisą, nes manau, kad ji yra visiškai ydinga ir net pati ponios B.Vėsaitės logika man nesuprantama. Ką reiškia, kad užsienio investicijos negali kelti grėsmės nacionaliniam saugumui? Ponia Vėsaite, aš nežinau, ar jūs turite leidimą susipažinti su Valstybės saugumo departamento pažymomis, bet aš raginčiau jus, prieš svarstant ir kalbant tokius dalykus, labai nuosekliai perskaityti tas pažymas, kad suvoktumėte, kaip tokios užsienio investicijos gali kelti grėsmę nacionaliniam saugumui. Aš nesu koks nors Valstybės saugumo departamento atstovas spaudai ir nesirengiu tų argumentų jums papildomai dėstyti, bet siūlau labai rimtai susipažinti su šios institucijos, atsakingos už grėsmių nacionaliniam saugumui vertinimą, nuomonę. Ta nuomonė yra labai akivaizdi, paprasta ir aiški ir kalbant apie energetikos sektorių, ir kalbant apie naftos reikalus. Todėl toks išbraukimas reikštų, kad Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo šis Seimas nesirengia paisyti, nesirengia jo nuostatų įgyvendinti, nesirengia įgyvendinti tų Seimo pareigų, kurios yra įrašytos į Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymą, kad Seimas, Vyriausybė ir Prezidentas turi daryti viską, kad grėsmės nacionaliniam saugumui mažėtų, ir visiškai nesiruošia atsižvelgti į Valstybės saugumo departamento nuomonę. Jeigu bus išbrauktos šitokios nuostatos, tai mūsų frakcija kategoriškai pasisakys prieš tokio įstatymo priėmimą ir darysime viską, kad toks įstatymas nebūtų priimtas ir kad Prezidentas jį vetuotų.
PIRMININKAS. Ar yra kas kalbėtų už? B.Bradauskas. Prašom.
B.BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju. Atsiliepdamas į paskutinę A.Kubiliaus frazę, norėčiau pasakyti: tik nereikia mūsų gąsdinti. Mes puikiai žinome, kas yra nacionalinis saugumas, kokios grėsmės ir panašiai, ir kai mes pradedame spekuliuoti šia nacionalinio saugumo fraze, tai tampa kaip anekdotas. Vienu vamzdžiu ateina nafta – ar Jonas būtų tiekėjas, ar Petras. Ta laki konservatorių frazė, kad neprileisime kažko prie vamzdžio, tiktai pamiršus, kurioje pusėje tas kranelis yra, štai prie ko priveda. Aš nebenoriu daugiau ir kalbėti, tai būtų tuščias laiko gaišinimas. Siūlau balsuoti už.
PIRMININKAS. Balsuosime paskui. Taip, pasiruoškite. Balsuosime dėl pataisų 1 straipsniui, kurį teikia B.Vėsaitė ir P.Vilkas. Kas už tai, kad pritartume šioms pataisoms? Primenu, kad pagrindinis komitetas nepritaria. (Balsas iš salės: „Pažiūrėsiu, jeigu čia bus blogas balsavimas… Ne, viskas gerai, vos ne vos…“)
42 – už, prieš – 35, susilaikė 14. Nepritarta šiai pataisai. Dabar J.Veselka. Prašau. (Šurmulys salėje)
J.VESELKA (LDF). Gerbiamasis Pirmininke, dėl vedimo tvarkos. Man labai keista, tapo neaišku, gal pakomentuosiu tiksliai. Kai Seimo nariai teikia savo pasiūlymus kažkokiam pirminiam projektui, sakysim, atmetė arba priėmė, kad svarstytume, jiems nebereikia dešimties rankų pakėlimo. Tiems, kurie teikia paskutiniam projektui, kažkodėl atsiranda būtinybė gauti 10 Seimo narių balsų. Keista. Tai tada išeina, kad jeigu aš laikiausi visų procedūrų ir teikiau paskutiniam projektui žinodamas, kur kas plėtojasi, tai man dar reikės papildomai, negausiu 10, aš neturėsiu teisės. O tie, kurie teikia pirminiam, įgauna automatiškai teisę. Tai aš nebelygus Seimo narys.
PIRMININKAS. Bet toks Statutas…
J.VESELKA. Bet kad…
PIRMININKAS. Aš galiu paaiškinti. Čia yra keliamas klausimas, prieš kiek valandų šios pataisos buvo pateiktos. Ir sakoma: likus mažiau kaip 48 valandoms iki projekto svarstymo Seimo posėdyje, reikia…
J.VESELKA. Aš pateikiau antradienį.
PIRMININKAS. Reikia dešimties Seimo narių. O jeigu ankstesni pasiūlymai buvo apsvarstyti komitete ir mes turime juos išvadoje, tai jiems nereikia dešimties…
J.VESELKA. Gerbiamasis Seimo Pirmininke, aš pateikiau antradienį iš ryto pasiūlymus, tai yra daugiau kaip 48 valandos.
PIRMININKAS. Aš turiu jūsų pateikto projekto registracijos numerį ir laiką. Užrašyta 15 valanda, 11 diena.
J.VESELKA. Tai 12, 13 ir jau šiandien 15.55 valanda.
PIRMININKAS. Bet išvadoje jų nėra.
J.VESELKA. Bet jūs pažiūrėkit, 15 valandą pateikiau, dvi paros, o šiandien jau 16 valanda. Daugiau kaip 48 valandos. Man 10 nebereikia. (Balsai salėje: „Gerai, nereikia. Tegul nebūna“.)
PIRMININKAS. Gerai, sėskit į vietą. Juo labiau kad jūsų dvi pataisas mes jau ir apsvarstėm. Taip, su kitais projektais. Taigi nesvarstysim antrąkart. Vieną, paskutinę tai tikrai. Gerai, J.Veselka skaičiuoja čia valandas. Taip pasakyta, kad jeigu mažiau kaip prieš 48 valandas, tiesiog tam, kad taip Statute numatyta, mes turim laikytis. (Balsai salėje, šurmulys) Nereikia, mes nepradėsim ginčų. Pone Klumby, tikrai mes neturime laiko, o mes pradedam… Prašom pristatyti savo pataisas. Ar visas jūs pateiksite, ar kiekvieną atskirai? (E.Klumbys: „Jeigu klaidina… Nereikia klaidinti Seimo narių…“) Prašau. Dėl 1 straipsnio. Prašau pateikti. (Šurmulys salėje)
J.VESELKA. Gerbiamieji kolegos, didelis triukšmas salėje, bet tai niekis, vis tiek supratau…
PIRMININKAS. Aš prašau apsiraminti ir į pagrindinį klausimą susikoncentruoti, o ne į kažkokius statutinius dalykus. Prašau.
J.VESELKA. Gerbiamieji kolegos, aš dar kartą pakartosiu, kad šis pardavimas turi vadovautis komerciniais tikslais. Komerciniai tikslai yra geriausia prielaida ir nacionaliniam saugumui. Todėl siūlau. Pirma, apskritai 1 straipsnyje atsisakyti … paminėjimo nacionaliniam saugumui. Ir dar svarbu išbraukti ir žodžius „užsienio investicijos“. Šiandien Lietuvos bankuose yra labai nemažai atliekamų pinigų. Ir mes nežeminkim savo investuotojų reikšmės. Todėl siūlau išbraukti nacionaliniam saugumui … išbraukti žodžius „užsienio investicijų“. Aš nežinau, jeigu Vyriausybė nupirks šitą, gal atsiras Lietuvos verslininkų ir, sakysim, ar su kaimynais (…), ar vien Lietuvos verslininkai pasiūlys iš Vyriausybės nupirkti už didesnę kainą, negu nupirko iš „Jukos“. Todėl prašyčiau balsuoti įvertinant, kad nacionaliniam saugumui visai kiti kriterijai. Ir jeigu, kaip A.Kubilius sakė, jūs įdėmiai paskaitytumėt Saugumo departamento pastabas, tai jie labai teisingai traktuoja vykstančius geopolitinius procesus pasaulyje. Bet jų išvados susikoncentruoti… ir nurodant konkrečią firmą, kuri kelia grėsmę nacionaliniam saugumui, atvirai pasakius, yra juokinga. Todėl kaip kas žiūri į šitą jų pažymą. Ir aš dar kartą prašyčiau balsuoti už mano pataisas.
PIRMININKAS. Taip, prašau komitetą.
P.VILKAS. Komitetas gerbiamojo J.Veselkos pasiūlymui nepritarė. Mes jau pritarėm analogiškiems anksčiau. Tai dabar, man atrodo, nepritarti.
PIRMININKAS. Taip, jau mes ir balsavom dėl kai kurių panašių dalykų.
J.VESELKA. Gerbiamieji kolegos, noriu, kad komitetas pasakytų balsavimo rezultatus.
PIRMININKAS. Yra. 3 – prieš, susilaikė 2, 5 – už. Taip, prašau pasiruošti. Tiesa, ar yra norinčių išsakyti savo nuomonę dėl šito? Nėra? Prašau. A.Kašėta. Nuomonė už… nuomonė prieš. Prašau. Paspauskit mygtuką. Ar kortelė gerai veikia? Prašau.
A.KAŠĖTA. Gerbiamieji kolegos, dar kartą noriu priminti, kad nuostatos dėl nacionalinio saugumo yra įtvirtintos tik 1 straipsnyje. Jos ir taip yra deklaratyvaus pobūdžio. O išvis išbraukę iš įstatymo apeliavimą į mūsų pagrindinius įstatymus – Nacionalinio saugumo strategiją, į Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymą, išties mes prieštarautume patys sau. Bet kokiu atveju aš tikrai siūlau nedaryti tos šiurkščios klaidos, kadangi šio įstatymo priėmimo neįsivaizduoju be tokio kriterijaus kaip nacionalinio saugumo saugikliai.
PIRMININKAS. Taip, prašau pasiruošti. Balsuosime. Kas už tai, kad pritartume J.Veselkos pasiūlymui dėl 1 straipsnio? Prašau balsuoti. Pagrindinis komitetas nepritaria. Pasakė… Koks skirtumas? Bet jis turėjo tuo metu lemiamą vaidmenį. (Balsai salėje) Bet komiteto pirmininko balsas, jeigu pasidalija po lygiai, turi didesnę reikšmę.
17 – už, 41 – prieš, 29 susilaikė. 1 straipsniui nepritarta. Prašom pateikti antrąjį savo pasiūlymą dėl 2 straipsnio 3 dalies.
J.VESELKA. Gerbiamieji kolegos, siūlau irgi komercinį pasiūlymą. Kaip žinote, derybose norint laimėti sau palankų rezultatą, kaip ir gerbiamasis J.Razma sakė, tik jis dabar jau balsuos turbūt priešingai, derybininkams reikia turėti veikimo laisvę, kad tavo konkurentai nežinotų, kokius argumentus, kokius pasiūlymus tu gali pateikti vykstant deryboms. Todėl aš ir siūlau, kad dabar skolinimosi limito nereikėtų išreikšti konkrečiais skaičiais. O siūlau suformuluoti taip: užtikrinti Lietuvos Respublikos viešąjį interesą ir ekonomiškai pelningą sandorį įsigyjant ir parduodant „Jukos International“ turimą akcijų paketą, t.y. 53, (…) % AB „Mažeikių naftos“ įstatinio kapitalo. Iš tikrųjų jeigu mes šitą… dabar juokinga situacija. Tie, kurie ateina čia ir pasakoja mums anekdotus, nežinome, kaip jie tarėsi tarpusavyje, ir mes iš karto pasakome sumą. Čia atsiranda jiems galimybė manevruoti. 3 mln. 500 tūkst. pasiūlyti, 4 mlrd. litų ir t.t., o paskui įvairiomis formomis atsidėkoti vienas kitam. Todėl siūlau užsibrėžti, kad būtų pelningas sandoris, o po sandorio, kaip mano pasiūlymas yra kitur, Seimas turėtų patvirtinti sandorį arba nepatvirtinti. Toks yra mano pasiūlymas.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė?
P.VILKAS. Komiteto nuomonė nepritarti. Motyvai buvo tokie. Aš norėčiau savo pasiūlyti, išgirdęs gerbiamąjį J.Veselką… mano manymu, Vyriausybė tikrai pati norės užtikrinti ekonomiškai pelningą sandorį.
Dar. Kitame lydinčiame įstatyme (mane pataisys finansininkai), skolos įstatyme, yra privalu užrašyti 3 mlrd. Jeigu mes čia neužrašysime, ten vis tiek mes užrašysime, ir pirkėjai vis tiek žinos, kad yra skirti 3 mlrd. Todėl motyvuodamas tuo komitetas nepritaria šiam siūlymui.
PIRMININKAS. Ačiū. Ar yra norinčių kalbėti dėl šios pataisos? J.Razma. Prašom. Nuomonė prieš.
J.RAZMA. Kadangi pataisos autorius lyg ir netiesiogiai rėmėsi mano pavarde, aš noriu, kad nebūtų klaidingai suprastas ryšys tarp mano kalbos ir šios pataisos. Ši pataisa, manau, neturi ne tik ekonominės, bet ir paprasčiausios logikos. Perskaitykite, kas rašoma: „Pasiskolinta suma turi užtikrinti viešąjį interesą ir ekonomiškai pelningą sandorį“. Pati pasiskolinta suma turi tai užtikrinti. Čia yra čia absoliuti nesąmonė. Sutarčių visuma turi tai užtikrinti, o ne suma. Čia neįmanoma pritarti, nes nesuprasime, ką mes priėmėme.
PIRMININKAS. Jeigu daugiau nėra norinčių kalbėti, pasiruoškite balsuoti dėl J.Veselkos pasiūlymo 2 straipsnio 3 daliai. Kas už? Komitetas pasisakė prieš, primenu.
Už – 5, prieš – 42, susilaikė 36, šiam pasiūlymui nepritarta.
Klausome autoriaus J.Veselkos pasiūlymo dėl 3 straipsnio 1 dalies. Dabar balsavome dėl 2 dalies. (Balsas salėje)
J.VESELKA. 3 straipsnio 1 dalis. Ją išdėstyti taip… Siūlau paprastą dalyką. Yra pritarta pasiūlymui, kad tą sutartį aptars Seimas ir turės pritarti esminėms sutarties nuostatoms. Kokios čia esminės sutarties nuostatos? Kaip Seimo nariai, nedalyvaudami pačiose derybose, nežinodami visų niuansų, gali paskui kažkam pritarti? Vėl jūs norite sukurti tą pačią tvarką kaip ir dėl „Williamso“. Visi – ir Seimas tvirtino, ir Vyriausybė, ir dar kas norėjo, ir patarėjai visokie, ir nėra jokios atsakomybės. Todėl kas konkrečiai derėsis, kas susitars, tas turi ir atsakyti.
Nepasakysiu, kaip ten buvo pradiniu privatizavimo atveju, bet kur aš pradėjau derybas su tarptautinėmis kompanijomis, ministerija ir ministras pasirašydavo, ir po to jokio Seimo tvirtinimo nereikėdavo. Praėjo 15 metų ir užsimanėme, nežinodami, kas vyksta, pradėti aptarinėti esmines sutarties sąlygas. Kas tos esminės? Kaip kas norės, taip interpretuos. Siūlau šitą išbraukti. Nors jūs nebrauksite, bet man malonu, kad istoriškai užfiksuosime.
PIRMININKAS. Komitetas?
P.VILKAS. Komitetas nepritarė.
PIRMININKAS. Aš noriu pasakyti, kad mes ką tik balsavome dėl A.Kubiliaus siūlomų pataisų, ir šiam pasiūlymui Seimas pritarė. Taip, pritarė. Komitetas pritarė ir Seimas pritarė. Statutas sako: „Pasiūlymų, prieštaraujančių anksčiau priimtiems, posėdžio pirmininkas neteikia balsuoti“. (Balsas salėje) Mes taip reitingavome tuos pasiūlymus. Todėl aš negalėčiau šio pasiūlymo teikti balsuoti, nes mes ką tik priėmėme priešingą nuostatą.
Dėl 3 straipsnio 3 dalies taip pat ką tiktai balsavome, lygiai tokį pat analogišką pasiūlymą teikė R.Garbaravičius, ir mes šiam pasiūlymui nepritarėme. Analogiškas. Jeigu jūs pažiūrėtumėte, vienas ir vienas. Todėl aš taip pat negaliu jo teikti, nes mes dėl jo kalbėjome nepritardami. Tuo baigiu J.Veselkos pataisų svarstymą.
Daugiau pataisų nėra. Ačiū pranešėjui. Dabar reikėtų apsispręsti dėl viso mūsų projekto. Mes priėmėme keletą pataisų, komitetas priėmė ir dėl jo buvo balsuota, o visoms kitoms pataisoms mes nepritarėme. Gerai.
Dar kartą pasiruoškite. A.Kašėta. Prašom.
A.KAŠĖTA (LCF). Pirmininke, Liberalų ir Centro sąjungos frakcijos vardu prašome šio įstatymo svarstymo pertraukos iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Kokios priežastys?
A.KAŠĖTA. Priežastys yra labai paprastos. Nėra aiški situacija dėl „Jukos“ turto arešto, ir kol neišaiškės situacija, neturėtume skubėti dėl įstatymo priėmimo, nes galbūt arba įstatymo nereikės, arba turės keistis jo nuostatos.
PIRMININKAS. Bet priėmimą mes patys reguliuojame, kada teikti darbotvarkę. (Šurmulys salėje) Gerai, nesipriešinkime. Gerbiamieji, pasiruoškite. Kas norėtų kalbėti dėl šio pasiūlymo? A.Matulevičius. Prašom.
A.MATULEVIČIUS (LDF). Gerbiamieji draugai, man atrodo, šiam įstatymui reikia pritarti po svarstymo, nes reikia leisti mūsų Vyriausybei arba įbristi į balą, arba pačiai priimti sprendimus ką nors daryti. Tempimas absoliučiai jokios naudos neduos. Man atrodo, Vyriausybė turi labai daug patirties ir gali pasikalbėti su tuo, ką konservatoriai kadaise darė, ir pasistengti neužlipti ant to paties grėblio. Man atrodo, šiandien reikėtų pritarti po svarstymo, kad galima būtų pataisyti, ką galima pataisyti, ir kitą savaitę priimti.
PIRMININKAS. J.Veselka. Prašom. Nenorite? Kas nori kalbėti už? Nėra. (Balsas salėje) Jūs? Prašom. A.Endzinas.
A.ENDZINAS (LCF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Iš tiesų frakcijos vardu kalbėdamas diskusijoje išsakiau poziciją, kad… (Triukšmas salėje)
PIRMININKAS. Tylos! Paklausykime, kolegos.
A.ENDZINAS. Dėkoju. Išsakiau kilusias abejonės dėl Amsterdamo teismo priimtų sprendimų, taip pat išsakiau abejones dėl Mastrichto kriterijų. Manyčiau, mums reikėtų šiokios tokios pauzės, bent jau mūsų frakcijai, sudėlioti už ir prieš šio įstatymo pliusus, ir tam reikia pertraukos. Dėkoju.
PIRMININKAS. Pasiruoškime balsuoti. Balsuosime dėl pertraukos. Kas už tai, kad padarytume pertrauką?
15 – už pertrauką, prieš – 62, susilaikė 5, pertraukos nėra. Taigi pasiruoškite balsuoti. Dėl balsavimo motyvų. A.Matulevičius. Prašom.
A.MATULEVIČIUS. Aš buvau užsirašęs anksčiau, bet kai kas tik trukdo Seimo darbui su visokiomis pertraukomis. Labai gerai, kad Seimas apsisprendė. Man atrodo, šiandien reikia po svarstymo pritarti šiam įstatymui. Ir pritarti dėl šių aplinkybių. Jeigu Vyriausybė labai nori išbandyti savo jėgas biznyje, gali bandyti. Nieko baisaus čia nematau. Ponams nereikėtų išgyventi, ypač šalia manęs sėdinčioms dviem Liberalcentristų frakcijoms, nes jų lyderis labai moka daryti politikoje biznį, jie turėtų pritarti ir kitiems, kurie tą biznį nori daryti. Vienas dalykas.
Antras dalykas. Jeigu Vyriausybė išsigąs ir pamatys, kad iš tikrųjų negali to biznio daryti dėl to, kad viskas areštuota, tada, ko gero, jau jo nedarys ir galbūt net nereikės priimti kitą savaitę šio įstatymo. Apskritai, aš manau, kad protingiausia būtų… reikėjo seniausiai nupirkti akcijas iš „Jukos“, paskui jas palaikyti ir parduoti lietuviams, bet paimti vieną gerą vyrą, kuris turi naftos, nesvarbu, iš kur. Tada būtų labai geras biznis.
Dabar, bijau, gali būti tas vadinamasis Monkės biznis, kai norėjome kuo geriau, o bus kaip visada. Taigi norėsime uždirbti milijardą, o galime pradirbti visus Mažeikius. To nesinorėtų, todėl labai rimtai siūlau šiandien po svarstymo būtinai pritarti, kad Vyriausybė galų gale apsispręstų ir kad mūsų labai garbingo premjero žmonos, juos Tauta vadina Romeo ir Džiuljeta, konservatoriai daugiau nepeiktų. Ačiū.
PIRMININKAS. J.Veselka – nuomonė prieš.
J.VESELKA. Gerbiamieji kolegos, čia labai daug kas kalbėjo, bet galiu pasakyti, kad protingi mokosi iš svetimų klaidų. Kitiems, net turintiems patirties ir matantiems, kokias klaidas padaro, vis tiek patinka daryti klaidas. Dabar, kai jūs ten surašėte visokius nacionalinius saugumus, jūs sukuriate korupcinę sistemą. Pirmai sakė, derasi vienuolika kompanijų dėl pirkimo. Šiandien išryškėjo, kad lyg ir dvi, bet jau „Lukoilas“ lyg ir atsisako. Vadinasi, realiai jūs jau pasirenkate TNK-BP. O jūs žinote, kiek tas BP jau „Mažeikių naftai“?.. (Replika iš salės: „Be perspektyvų!“) (Teisingai, be perspektyvų) …“Mažeikių naftai“ pridarė? Dabar dar atsiminkite, kaip mes iš „Williams“ (…) „Jukos“. Susėdo Džonas Bumgarneris ir Michailas Chodorkovskis, susitarė ir liepė mums per atostogas greitai susirinkti ir pritarti sutarčiai. Visi – ir Vyriausybė, ir Seimas – pagal M.Chodorkovskio ir Dž.Bumgarnerio dūdelę sulėkėme ir pritarėme. Ši sutartis atneš su jūsų tom visom (…) Lietuvai tik nuostolių. Kas nebijote atsakomybės, balsuokite prieš, nes tai bus dideli nuostoliai Lietuvai.
PIRMININKAS. Išgirdome dvi nuomones. Svarstymo metu daugiau ir nereikia. Dabar pasiruoškite balsuoti, ar pritartume pateiktam įstatymo projektui po svarstymo. Kas už tai, kad pritartume po svarstymo, prašom balsuoti.
73 – už, 4 – prieš, 11 susilaikė. Svarstymas baigtas, po svarstymo pritarta.
Dabar pradedame svarstyti darbotvarkės 10b… B.Bradauskas – replika.
B.BRADAUSKAS (LSDPF). Ne, aš dėl vedimo tvarkos.
PIRMININKAS. Prašom.
B.BRADAUSKAS. Kadangi šiandien mes turėjome galimybę ir pasikeitėme nuomonėmis dėl šio klausimo, kuriam ką tik buvo pritarta po svarstymo, ar jūs nesutiktumėte, Pirmininke, paprašyti ypatingos skubos, kad mes negrįžtume dar kartą prie šio klausimo? Dėkoju.
PIRMININKAS. Aš tikrai nebuvau pasirengęs tokiam siūlymui, tiesiog reikėtų pasitarti ir pagalvoti. Aš nenorėčiau ekspromtu šio dalyko daryti. Ne, aš tiesiog pasakau savo nuomonę, kad aš nepasirengęs.
Svarstykime darbotvarkės 10b klausimą – 2005 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr.XP-817. Kviečiu J.Lionginą.
J.LIONGINAS (DPF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos 2005 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo 11 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas – pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui. Balsavimo rezultatai: 7 – už, 2 – prieš, 1 susilaikė.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu P.Vilką.
P.VILKAS (DPF). Ekonomikos komitetas pritaria iniciatorių pasiūlytam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. A.Skardžius. Prašom. Kur Audito komiteto atstovas, jeigu nėra jo pirmininko? Nėra. Tada aš paskelbsiu. Komitetas yra pasiūlęs pagrindiniam komitetui pritarti įstatymo projektui. 5 balsavo už, prieš nėra, susilaikė 3.
Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto išvadą paskelbs… Gal A.Kašėta yra? Yra. Prašom.
A.KAŠĖTA (LCF). Gerbiamieji kolegos, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas svarstė minėto įstatymo projektą ir jam pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Mes girdėjome, kad visi komitetai pritarė šiam įstatymo projektui.
Yra trys norintys kalbėti diskusijoje Seimo nariai. A.Endzinas. Išėjo. J.Veselka. Prašom. Ruošiasi A.Balsienė. Nenorite? Diskusiją ir baigsime J.Veselkos kalba. Prašom.
J.VESELKA (LDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu vis dėlto dar kartą grįžti prie to, ką aš siūliau pirmajam įstatymo projektui. Kadangi… Jonai, nelinguok! Aš turiu argumentų. Iš tikrųjų pagal mūsų skolinimosi įstatymą yra būtina biudžete kažką pakeisti nurodant konkrečią sumą. Aš su tuo sutinku, bet čia, gerbiamieji, yra ypatinga situacija, nes Vyriausybė turi turėti bent lygias sąlygas dalyvauti sandoryje, palyginti su kitomis kompanijomis. Nė vienas jūs nežinote realiai, kokią šio sandorio sumą siūlys kitos kompanijos. Vienintelė Lietuva, kaip valstybė, sako: aš daugiau neturiu pinigų. Tuo ji pati sako: kas norės, tas ir nupirks šį akcijų paketą. Aš siūlau šituo, nes mes daug kur keičiame, kad būtent išlaikytume Vyriausybei lygias sąlygas dalyvauti šiame sandoryje.
Iš tikrųjų yra klausimas, popieriuje užrašytas, – ką daryti, jeigu reali situacija reikalauja kito? Tačiau aš jau jums cituoju ne savo, o buvusio Pasaulio banko pirmininko (pamiršau pavardę) per susitikimą 1993 metais (aš buvau su juo susitikęs 1993 metais) pasakytus žodžius. Aš irgi kaip toks dar ne viską žinantis, pradėjau aiškinti apie laisvos prekybos sutartis arba kitų pasirašytas sutartis. Jis manęs klausė klausė ir sako: ministre, visos sutartys galioja tol, kol jos atitinka gyvenimo realijas, pasikeitus gyvenimo realijoms, visi popieriai perrašomi. Todėl, gerbiamieji, man tokių dogmatikų, kurie matydami realiai kitą situaciją, bijo laikinai… Čia parašyta, ir Seimui paskui pritarus tą… kur jūs daug norėjot. Matot, laikosi visiškos dogmos ir bijo suteikti tas galimybes, kad mes galėtume laimėti, nežinau, 100, 150 milijonų, ir taip papildyti biudžetą.
Todėl, manau, mes pradėkime veikti iš tikrųjų rinkos sąlygomis atsižvelgdami į įgyvendinimo realijas, o ne tik taip – įkaltas kuolas, ir viskas. (Aš dar laiko turiu.) Kaip ir dėl Ignalinos atominės elektrinės. Visiems beveik aišku, kad Ignaliną išsaugoti, kol pastatys, o gal ir modernizuosime veikiantį bloką, mirk plyšk Lietuvai reikia. Net šioje situacijoje svarstant dėl… Pasako labai aiškiai, jau mes ratifikavome sutartis. Bet jeigu jūs… Europos Sąjunga – demokratinė sąjunga. Iniciatyvos ten sveikinamos. Todėl drąsiai reikia žengti žingsnius, kuriuos reikia, bandyti tas sutartis, kurios buvo įvairiai ten – labai norim įstoti, laukiam labai… Nesuksi, gal ne viską… Visada sutartys yra tik tada, kai jos atitinka gyvenimo realijas. Pasikeitus situacijai reikia spręsti pasikeitusioje situacijoje. Todėl prašyčiau vis dėlto nesilaikyti dogmų. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar yra vienintelė registruota pataisa, bet ji registruota vakar 8.30 val., t.y. prieš 48, todėl ją perduosime į komitetą ir prieš priimdami tiesiog jūs ją turėsite apsvarstyti.
Dabar aš klausčiau, ar galime bendru sutarimu… Tegul komitetas apsvarsto. Ar galėtume po svarstymo pritarti šiam projektui? Jūs prieštarautumėte? (Balsai salėje) Ne, jūsų šią pataisą komitetas svarstys be jokių balsų. Čia nereikės. Nes jau bus komitetas apsvarstęs. Gerai. Balsuojame. Sako, reikia balsuoti. Pasiruoškite. Kas už tai, kad pritartume šiam įstatymo projektui po svarstymo, prašom balsuoti. Visi pritarė už po svarstymo.
52 – už, prieš – 5, susilaikė 11, po svarstymo įstatymo projektui pritarta.
Dabar svarstome 10c klausimą, susijusį su tais dviem mūsų anksčiau svarstytais įstatymais, – Akcinių bendrovių „Būtingės nafta“, „Mažeikių nafta“ ir „Naftotiekis“ reorganizavimo įstatymo 1 ir 3 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr.XP-838. Pranešėjas P.Vilkas teikia šį projektą taip pat kartu ir J.Veselka. Pateikimas. Prašom.
P.VILKAS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, šis įstatymo projektas yra parengtas siekiant teisės aktų suderinamumo ir teisinio aiškumo. Kai mes po svarstymo pritarėme naujam Akcinės bendrovės „Mažeikių nafta“ akcijų įsigijimo ir disponavimo jomis įstatymo projektui, yra siūloma pakeisti teikiamo įstatymo projekto nuostatas, nustatant jog akcinės bendrovės „Mažeikių nafta“ privatizavimą gali reglamentuoti ne tik Akcinių bendrovių „Būtingės nafta“, „Mažeikių nafta“ ir „Naftotiekis“ reorganizavimo ar Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymai, bet ir kiti Lietuvos Respublikos įstatymai, t.y. kaip dabar mes priėmėme, po svarstymo pritarėme Akcinės bendrovės „Mažeikių nafta“ akcijų įsigijimo ir disponavimo jomis įstatymui. Neigiamų pasekmių priėmus teikiamą įstatymą nenumatoma, keisti poįstatyminių aktų nereikės, įstatymui įgyvendinti valstybės lėšų nereikės. Siūlau pritarti po pateikimo.
PIRMININKAS. Dabar jūsų nori klausti A.Endzinas. Tai ką jis čia užsirašė klausti ir… J.Veselka. Prašom. Prašom paspausti.
J.VESELKA (LDF). Gerbiamieji kolegos, klausimas labai paprastas. Kadangi, aš manau, šis „Mažeikių naftos“ perpirkimo įstatymas iš tikrųjų bus komercinis, nors aš dalyvavau rengiant šio įstatymo projektą, dabar aš, kaip autorius, atsiimu šio įstatymo pataisą.
PIRMININKAS. E.Klumbys. Prašom.
E.KLUMBYS (LDF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamasis pranešėjau, aš suprantu, šia pataisa bus įteisinama, kad galima privatizuoti, dalyvauti privatizavime ne pagal tą vienintelį įstatymą, taip? (P.Vilkas: „Taip.“) Sakykite, tai kokie kiti bus tie teisės aktai, pagal kuriuos bus galima tai daryti?
P.VILKAS. Man atrodo, kad visame šiame įstatyme, kur aš teikiu, yra nurodyta, kokiais įstatymais galima privatizuoti. Aš noriu pasakyti, kad mes jau priėmėme įstatymą ir jeigu mes nepriimsime šio įstatymo, išeitų, kad pagal tą mūsų įstatymą negalėtume privatizuoti. Mes sutariame, kad ir kiti, tai kartu tas įstatymas bus įteisintas, kad galima pagal jį privatizuoti.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į klausimus.
Dabar nuomonės prieš, nuomonės už. E.Klumbys. Prašom.
E.KLUMBYS. Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, kiek aš suprantu iš to, kas čia buvo pasakyta pranešėjo, kad dabar priėmus šią pataisą iš viso taps neaišku, kaip mes toliau elgsimės su „Mažeikių nafta“ ir su jos akcijomis. Aš manau, kad daroma dar viena didelė skylė ir negalime pritarti šiam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. V.Žiemelis.
V.ŽIEMELIS (TSF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Aš buvau nutaręs balsuoti už. Tačiau neišgirdau labai aiškaus atsakymo, kokie bus kiti įstatymai. Man kelia vis dėlto abejonių, nors ir noriu balsuoti už, bet kelia abejonių, kokie bus tie kiti įstatymai. Paprastai, jeigu įrašome tokią sąvoką „įstatymas“, visą laiką kyla daug neaiškumų ir gali būti įvairių interpretacijų. Ačiū.
PIRMININKAS. Ar pranešėjas P.Vilkas galėtų atsakyti į tą klausimą, gal ir kitiems bus aiškiau apsisprendžiant balsuoti. Prašom.
P.VILKAS. Tai būtų Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo nuostatos, Vertybinių popierių viešosios apyvartos įstatymo nuostatos.
PIRMININKAS. Šie du įstatymai. Ačiū. Jeigu daugiau nėra neaiškumų, pasiruoškite balsuoti. Kas už, kad pritartume po pateikimo šiam įstatymo projektui? Kad pritartume po pateikimo.
56 – už, 5 – prieš, 4 susilaikė. Po pateikimo įstatymo projektui pritarta. Ar pagrindinis komitetas turėtų išlikti tas pats – Ekonomikos. Prašom, P.Vilkas.
P.VILKAS. Gerbiamasis Pirmininke, šis įstatymas atsilieka nuo mūsų prieš tai priimto įstatymo. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamieji, aš net čia negirdžiu, ką sako pranešėjas.
P.VILKAS. Siūlyčiau šį įstatymą priimti skubos tvarka, nes jis atsilieka nuo kitų įstatymų, man atrodo, kad mes tada susilygintume. Mano būtų toks siūlymas.
PIRMININKAS. Gerai. Aš dabar jūsų klausiu, koks turėtų būti pagrindinis komitetas.
P.VILKAS. Ekonomikos.
PIRMININKAS. Ekonomikos. Yra siūlymas, kad Ekonomikos komitetas būtų pagrindinis. O papildomas? Teisės ir teisėtvarkos komitetas? Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar čia… Ir kas dar? Nėra daugiau siūlymų? Gerai. Pagrindinis – Ekonomikos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas – papildomas. Pritariate šiems siūlymams? Ačiū.
Dabar buvo siūlymas, kad šis įstatymas pasivytų anuos du, kad jį nagrinėtume skubos tvarka. (Balsai salėje) Bet antradienį nebūtų skuba. Normalu, bet nepasivytų. Gerai, prašom pasakyti savo nuomonę. S.Pečeliūnas. Prašom.
S.PEČELIŪNAS (TSF). Aš manau, kad pasivytų ir be jokių skubų. Jeigu komitetas apsvarstytų, mes antradienį galėtume šį įstatymą svarstyti, o po Vyriausybės posėdžio ketvirtadienį galėtume visus tris urmu ir priimti. Vienas kitą pasivytų ir be jokių skubų, normaliai. Tuo labiau kad kitų priėmimą irgi mes šiek tiek nukeliam. O jeigu matysit, kaip čia sakė, kad yra tikrai gaisras, tai tada pirmininkas galės paskelbti antradienį ypatingą skubą ir viską vis tiek suspėsime. Taigi kol kas tos skubos dar galima išvengti.
PIRMININKAS. Man sako, vienos paros vis tiek pritrūks. Pagrindinio komiteto pirmininko aš klausiu. Gerbiamasis Vytai Navickai, ar suspėtumėte tą įstatymą kaip nors nagrinėdami kartu pateikti, ar reikia skubos?
V.NAVICKAS (VNDF). Aš įsivaizduoju, kad mes galim. Aš manau, kad komitetas galėtų pasvarstyti antradienį susirinkęs, ir jokių problemų, ir pateiktų savo išvadą. Antradienį prieš plenarinius posėdžius mes galim susirinkti ir pasvarstyti.
PIRMININKAS. Jūs manot, kad nereikia skubos?
V.NAVICKAS. Galim pritarti iniciatorių pasiūlymui. Galbūt tada greičiau judės per kitus komitetus.
PIRMININKAS. Pagrindinio komiteto pirmininkas mano, kad reikia skubos. Tada pabalsuokim. Kas už tai, kad šį įstatymą nagrinėtume skubos tvarka, kad pasivytų pirmuosius du?
52 – už skubą, 6 – prieš, 5 susilaikė. Įstatymą nagrinėsim skubos tvarka. Baigiame pateikimą.
Toliau svarstysime darbotvarkės 2-6a klausimą, registracijos Nr.XP-839. Bendrojo pagalbos centro įstatymo 1, 3 straipsnių pakeitimo bei ketvirtojo, šeštojo ir septintojo skirsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas. Pranešėjas – ministras G.Furmanavičius. Pateikimas. Taip pat jis pateiks ir lydintįjį Vidaus tarnybos statuto 4 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą.
R.Dagys. Prašau.
R.J.DAGYS (TSF). Labai atsiprašau pranešėjo ir Seimo narių. Aš jau anksčiau stovėjau norėdamas atkreipti dėmesį į vieną klausimą. Mes pritarėm ir šitam įstatymų paketui, bet vienas klausimas iš tikrųjų nėra visiškai aiškus iki galo. Aš turiu omeny skolinimosi 3 milijardus, kuriuos mes turim. Ar tikrai mums nepakenks fiskaliniam deficitui ir tikrai mes turim tokias garantijas ir patikinimus iš visų institucijų, kad šitas skolinimasis nebus mums kenksmingas įvedant eurą. Tokių garantijų iš finansų ministro aš dar kol kas negavau (raštu kreipiausi). Prašyčiau, kad iki kito pateikimo finansų ministras aiškiai, nedviprasmiškai tuos dalykus pasakytų, o ne kokie nors ten departamento vadovai. Nes tai yra tikrai labai svarbus klausimas apsisprendžiant dėl galutinio balsavimo. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausimas aktualus, bet būtų gerai, kad būtų pateiktas laiku. Paprašysim, kad pagrindinis komitetas, teikdamas priėmimui šį įstatymą projektą, pateiktų ir finansų ministro nuomonę arba išvadą.
Prašau pranešėją. Pateikia ministras Gintaras Furmanavičius.
Toliau pirmininkauja V.Gedvilas.
G.J.FURMANAVIČIUS. Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Lietuvos Respublikos Vyriausybė teikia Lietuvos Respublikos bendrojo pagalbos centro įstatymo 1 bei 3 straipsnių pakeitimo bei ketvirtojo, šeštojo ir septintojo skirsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektą. Įstatymo projektas parengtas atsižvelgiant į Valstybės ilgalaikės raidos strategijos ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatas dėl vienos civilinės saugos ir gelbėjimo institucijos, galinčios veiksmingai organizuoti ekstremalių situacijų valdymą ir patenkinti visuomenės poreikius, sukūrimo šalyje. Šiuo metu Bendrasis pagalbos centras yra savarankiška įstaiga prie Vidaus reikalų ministerijos. Teikiamame įstatymo projekte siūloma pakeisti Bendrojo pagalbos centro pavaldumą bei nustatyti, kad Bendrasis pagalbos centras yra Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui prie Vidaus reikalų ministerijos pavaldi biudžetinė įstaiga. Teikiamame įstatymo projekte taip pat yra pripažįstami netekusiais galios Bendrojo pagalbos centro įstatymo ketvirtasis ir šeštasis skirsniai, kuriuose reglamentuota Bendrojo pagalbos centro reorganizavimo ir likvidavimo tvarka, struktūra, vadovybės ir personalo skyrimo ir atleidimo tvarka, finansavimo ir veiklos kontrolė. Šie klausimai bus reglamentuoti Bendrojo pagalbos centro nuostatuose.
Priėmus įstatymo projektą iki jo įsigaliojimo Vyriausybė turės priimti šiam įstatymui įgyvendinti reikalingus teisės aktus. Įstatymo projektui įgyvendinti papildomų biudžeto lėšų neprireiks. Kartu su šiuo įstatymo projektu teikiamas Vidaus tarnybos statuto 4 bei 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas.
Tai tiek būtų pristatymo. Aš dabar atsakyčiau į jūsų klausimus, o po to pateikčiau antrąją dalį.
PIRMININKAS (V.GEDVILAS, DPF). Dėkoju gerbiamajam ministrui G.Furmanavičiui. Gerbiamasis ministre, jus nori paklausti trys Seimo nariai. Pirmoji klausia kolegė Z.Žvikienė. Prašom.
Z.ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, gal jūs galėtumėte paaiškinti tokias dvi mano klausimo dalis. Kokiu tikslu tai yra daroma? Ir antra klausimo dalis būtų: dėl kokios priežasties Pagalbos centras netaptų, pagal jūsų teikiamą projektą, pagrindine vidaus reikalų sistemos institucija, prie kurios būtų prijungta, arba pavaldi taptų, Priešgaisrinė tarnyba? Lyg ir susidarė toks įspūdis, kad Pagalbos centras turėtų vienyti įvairias institucijas. Tos visos kitos galėtų tapti biudžetinėm šio Pagalbos centro institucijom. O dabar yra daroma atvirkščiai. Gal tiesiog mes nelabai supratom?
G.J.FURMANAVIČIUS. Mes ilgai tyrinėjom Europos praktiką, kur tokios struktūros veikia. Buvo mūsų žmonės nuvažiavę net į Vokietiją. Taip pat žinom Skandinavijos šalių praktiką. Tokia struktūra visur ir yra įdiegta. Mūsų įsitikinimu, mūsų siūlomą projektą įgyvendinus, t.y. prijungus Bendrąjį pagalbos centrą prie Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento, bus užtikrintas veiksmingas ir operatyvus ekstremalių situacijų valdymas, už ką atsakingas tas departamentas, bei pagerės gelbėjimo darbų organizavimas, pagalba žmonėms ekstremalių situacijų atveju ir panašiai. Mes manom, kad tai yra optimalus modelis, kurio veikimas pasitvirtino daugelyje Europos šalių.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega Seimo narys L.Sabutis. Prašau.
L.SABUTIS (TSF). Gerbiamasis ministre, gal šis siūlymas ir yra racionalus, tačiau jūs paminėjote, kad bus dar reikalingi, be įstatymo pataisų, kiti teisės aktai. Tai paminėkit, gal jau ministerijoje yra dirbama ir kokie bus tie teisės aktai, kokie bus sprendžiami klausimai ir ar nebus dar toliau tęsiama ta reorganizacija, kuri nepaminėta šiame įstatyme? Ar nebus ieškoma papildomai kitų tarnybų ir etatų, kad ryšium su tuo pakeitimu būtų galima įdarbinti sau pageidautinus asmenis?
G.J.FURMANAVIČIUS. Ne, taip tikrai nebus. Aš galiu labai atsakingai tą pareikšti. Visi reikalingi nuostatai bus aprašyti organizacijos veiklos įstatuose. Ir faktiškai tiems žmonėms, kurie dirba, niekas nesikeičia. Negana to, Bendrojo pagalbos centro direktorius tampa Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento direktoriaus pavaduotoju. Aš noriu pasakyti, kaip minėjau, kad papildomų išlaidų tam nereikės. Jokie nauji etatai steigiami nebus.
PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Jūsų nori paklausti E.Klumbys. Prašom.
E.KLUMBYS (LDF). Gerbiamasis Seimo vicepirmininke, gerbiamasis ministre, Bendrojo pagalbos centro įstatymas buvo priimtas ne per seniausiai. Tada irgi buvo remtasi Europos patirtimi, optimalumo kriterijais. Daug kalbėta apie jo būtinumą. Dabar šis įstatymas yra fundamentaliai keičiamas ir atsisakoma ne trijų straipsnių, bet trijų skirsnių. Sakykit, štai jūs šiandien kalbat apie Europą, apie optimalumą, bet ar nereikės ir šio įstatymo keisti po pusės metų ir vėl stovėti tam tikroje neaiškumo būsenoje ir ieškoti naujų sprendimų?
G.J.FURMANAVIČIUS. Aš esu įsitikinęs, kad to nebus, nes jau yra baigiamas bandomasis projektas, kuris apima Vilniaus miestą. Šios pataisos yra padiktuotos gyvenimo. Skirsniai, apie kuriuos jūs kalbate, yra kaip tik su tuo susiję, t.y. kalbama apie Bendrojo pagalbos centro reorganizavimą, struktūrą, vadovybę, personalą. Čia, kaip minėjau, jokių pokyčių nėra, tai yra grynai techniniai pakeitimai dėl to, kad Bendrasis pagalbos centras nebus centrinė įstaiga prie Vidaus reikalų ministerijos.
Tai, mano tvirtu įsitikinimu, labai supaprastins valdymą, nes ministerija yra „apaugusi“ departamentais, įstaigomis ir t.t. Tikimės, kad šis stambinimas, jeigu būtų galima taip pavadinti, padės optimizuoti valdymą. Teritorine prasme projektas bus plečiamas. Štai šiuo metu yra apibendrinama patirtis ir bus plečiama per visą Lietuvą. Tikimės, kad tai truks nuo pusantrų iki dvejų metų.
PIRMININKAS. Dėkojame, gerbiamasis ministre, jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamieji kolegos, nuomonės už ir nuomonės prieš nėra po pateikimo. Ar galime pritarti šiam įstatymo projektui po pateikimo bendru sutarimu? (Balsas salėje: „Galim“.) Ačiū, kolegos.
Gerbiamieji kolegos, siūloma pagrindinis – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, papildomi – Teisės ir teisėtvarkos ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Šį įstatymo projektą siūloma svarstyti gruodžio 6 dieną.
Vidaus tarnybos statuto 4 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr.XP-840 (pateikimas)
Gerbiamasis ministre, kviečiu jus pateikti Vidaus tarnybos statuto 4 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, registracijos Nr.XP-840. Prašom.
G.J.FURMANAVIČIUS. Lietuvos Respublikos Vyriausybė teikia Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statuto 4 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Įstatymo projektas yra teikiamas kartu su Lietuvos Respublikos bendrojo pagalbos centro įstatymo 1 ir 3 straipsnių pakeitimo bei ketvirtojo, šeštojo ir septintojo skirsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektu. Šiuo metu Bendrasis pagalbos centras, kaip minėjau, yra savarankiška įstaiga prie Vidaus reikalų ministerijos, Vidaus tarnybos statute įvardyta kaip vidaus reikalų centrinė įstaiga.
Priėmus Bendrojo pagalbos centro įstatymo pakeitimus ir nustačius, kad tai yra Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui prie Vidaus reikalų ministerijos pavaldi biudžetinė įstaiga, Bendrojo pagalbos centro statusas nebeatitiktų vidaus reikalų centrinės įstaigos statuso, nes centras būtų pavaldus kitai vidaus reikalų centrinei įstaigai. Todėl teikiamu įstatymo projektu siūloma jį išbraukti iš vidaus reikalų centrinių įstaigų sąrašo.
Įstatymo projektas neprieštarauja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatoms bei Europos Sąjungos dokumentams. Papildomų biudžeto lėšų numatytam įstatymui įgyvendinti neprireiks. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis ministre. Norinčių klausti nėra. Nuomonių už ir prieš nėra. Taigi, gerbiamieji kolegos, gal galime pritarti po pateikimo bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime jūsų pritarimu. Yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininko siūlymas. Siūloma pagrindiniu komitetu, kaip suprantame, skirti Teisės ir teisėtvarkos komitetą. Ar galime sukeisti tiek dėl pirmojo įstatymo, tiek dėl antrojo įstatymo? (Balsai salėje) Reikia, taip? Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti tiek dėl pirmojo projekto, tiek dėl antrojo, kad pagrindinis būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Bendru sutarimu pritarėme.
Šiam įstatymo projektui siūlomas pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomi – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Šį klausimą siūloma svarstyti gruodžio 6 dieną.
Gerbiamasis ministre, dėkojame jums už dalyvavimą. Linkime jums sėkmės! Labai ačiū.
Akcizų įstatymo 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr.XP-831 (pateikimas)
Kitas mūsų plenarinio posėdžio klausimas – Akcizų įstatymo 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr.XP-831. Kviečiu ūkio ministrą gerbiamąjį Kęstutį Daukšį.
K.DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, kad ir kaip keista, bet vėl apie benziną.
Teikiu Akcizų įstatymo 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Teikiamu įstatymo projektu įgyvendiname vieną iš Vyriausybės 2004–2008 metų programos priemonių, numatančių ekonominėmis priemonėmis skatinti ekologiškai švaresnių degalų ir biokuro gamybą ir naudojimą.
Tuo tikslu siūloma pakeisti Akcizų įstatymo 25 straipsnį, kuriame numatomi specialūs atvejai, kai etilo alkoholis neapmokestinamas akcizo mokesčiu. Šiuo metu nuo akcizų atleidžiamas ne… denatūruotas etilo alkoholis ir etilo alkoholis, naudojamas sveikatinimo reikmėms bei acto gamybai.
Vadovaujantis šio įstatymo nuostatomis, dabartiniu metu akcizo mokesčiu yra neapmokestinamas dehidruotas, denatūruotas etilo alkoholis, naudojamas ir biodegalų gamybai, kai benzinas mechaniškai sumaišomas su minėtu etilo alkoholiu. Tačiau benzino priedo bioetiltrebutiletileno gamybai reikalingas švarus dehidruotas etilo alkoholis. Tuo atveju, kai etilo alkoholis yra nedenatūruotas, naftos produktų gamybos įmonėse turi būti išvalomas. Tai pabrangintų benzino priedą, galutinis rezultatas – ir pačius naftos produktus.
Teikiamu įstatymo pakeitimu siekiame išvengti netikslingų išlaidų ir plačiau naudoti biodegalus. Siūloma papildyti Akcizų įstatymo 25 straipsnio 1 dalį 8 punktu, numatančiu atleisti nuo akcizų ir dehidruotą nedenatūruotą etilo alkoholį, naudojamą benzino biologinės kilmės priedo bioetiltrebutileterio gamybai. Siūloma tokia šio punkto redakcija: „Dehidruotas etilo alkoholis, skirtas bioetiltrebutileterio gamybai, Lietuvos Respublikos biokuro, biodegalų ir bioalyvų įstatymų nustatyta tvarka“.
Taip pat siūloma pakeisti Akcizų įstatymo 25 straipsnio 2 dalį, numatančią minėtos lengvatos taikymo tvarką, todėl siūloma šią dalį pakeisti ir išdėstyti taip: „Panaikinus akcizo mokėjimo laikino atidėjimo režimą… arba importuojamo etilo alkoholio, nurodyto šio straipsnio 1 dalies 1, 3, 4 ir 8 punktuose, akcizai neskaičiuojami. Konkrečią šio straipsnio 1 dalyje nurodytų lengvatų taikymo tvarką nustato Vyriausybė ir jos įgaliota institucija“. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis ministre, jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis klausia V.Rinkevičius. Prašom.
V.RINKEVIČIUS (VNDF). Ačiū. Aš pritariu projektui, bet, ministre, kodėl Lietuvoje taip sunkiai skinasi kelią biokuro naudojimas? Kokios priežastys? Neseniai teko būti pasaulinėje konferencijoje tais klausimais. Kitos šalys yra kur kas labiau pažengusios į priekį – ir Vokietija, ir kitos Europos Sąjungos šalys, o mes labai atsiliekame. Ką mums reikėtų daryti? Labai daug priklauso nuo Ūkio ministerijos ir nuo Vyriausybės.
K.DAUKŠYS. Ačiū. Kaip jūs žinote, šių metų pabaigoje, gruodžio 31 dieną, biodegalų priedai degaluose turėtų sudaryti 2%. Kodėl strigo? Tai yra labai paprasti dalykai. Biodyzelinas ar vadinamasis biobenzinas buvo iki dabar brangesni negu grynas benzinas. Paskutiniuoju metu pasikeitus situacijai ir pakilus naftos kainoms, biopriedų pridėjimas mažina benzino kainą. Šiuo atveju, manau, gana sparčiai…
Ir antroji priežastis yra ta, kad nebuvo pasiruošti gamybos pajėgumai, kaip tvariai sumaišyti tą dalyką, nes jeigu maišoma neturint specialių įrengimų, galiojimo terminas yra savaitė arba dvi. Kai maišoma gamykloje, tada gali būti šeši ar aštuoni mėnesiai laikyti…
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis ministre. Klausia E.Pupinis.
E.PUPINIS (TSF). Gerbiamasis ministre, norėčiau paklausti, ar yra atlikta kokia nors analizė, kokios galimybės gaminti mums, t.y. mažinti mineralinius degalus ir gaminti iš vietinių žaliavų? Ar tai tikrai nemažos galimybės, ar daugiau tik idėjų išmetimas, tarkime, o efektas nebus labai didelis?
K.DAUKŠYS. Kaip aš sakiau, yra užduotis iki šių metų pabaigos turėti 2% visų sunaudojamų degalų, t.y. šitų biodegalų priedų. Galimybės Lietuvoje yra gana didelės, spirito daug pagaminama. Žinau, kad dar statomos spirito gamyklos. Metilo esterio, kur (…), irgi turime gamyklas, kurios galėtų pagaminti. Dabar klausimas, ar tai bus ekonomiškai pakankamai naudinga.
PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Jūs atsakėte į visus klausimus. Nuomonei už ir nuomonei prieš užsiregistravusių Seimo narių nėra. Siūlau po pateikimo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarėme bendru sutarimu. Dėkoju.
Gerbiamieji kolegos, siūlomi komitetai: pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomas – Ekonomikos komitetas. Siūloma svarstyti lapkričio 15 dieną. Liko labai nedaug, truputėlį kantrybės, liko trys klausimai, kuriuos mes turėtume svarstyti. Vienas iš tų klausimų, kuris buvo įtrauktas šiandien į darbotvarkę, yra Nr.XP-759 – Tabako kontrolės įstatymo 2, 4, 5, 6, 8, 14, 17 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – gerbiamasis V.Karbauskis. Prašom. Ekonomikos komitetas.
V.KARBAUSKIS (NSF). Labas vakaras, mielieji kolegos. Ekonomikos komitetas svarstė Lietuvos Respublikos tabako kontrolės įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo įstatymo projektą ir teikia tokią išvadą: pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui, 9 – už, prieš – 1, susilaikiusių nebuvo.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, jums yra… Labai atsiprašau. Dėkoju gerbiamajam V.Karbauskiui. Papildomas – Sveikatos reikalų komitetas. M.Žymantas. Prašom.
M.ŽYMANTAS (DPF). Labas vakaras! Netempsiu jūsų dėmesio… Sveikatos reikalų komitetas kaip papildomas svarstė Lietuvos Respublikos tabako kontrolės įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas nusprendė pritarti iš esmės įstatymo projektui, tačiau siūlė pagrindiniam komitetui patobulinti projektą atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabą. Taip pat įvertinęs tai, kad yra didelė kontrabandinio tabako cirkuliacija Lietuvoje, siūlo sugriežtinti 14 straipsnio 2 dalį numatant, kad reikalavimas turėti licenciją verstis tabako gaminių gamyba, didmenine ar mažmenine prekyba Lietuvos Respublikoje netaikomas, kai tabako gaminius, turėdami juridinę galią turinčius, tabako gaminių įsigijimą patvirtinančius arba gabenimo dokumentus, laiko ir gabena transportavimo paslaugas teikiantys asmenys ir Europos ekonominės erdvės valstybės ar Turkijoje registruoti juridiniai asmenys, ar jų filialai, gabenantys tabako gaminius tranzitu arba pristatantys juos Lietuvos Respublikoje registruotiems savo filialams, atstovybėms ar kitiems padaliniams.
Taip pat įvertinę tai, kad tarp jaunimo labai plinta rūkymas, ir mes matome, kaip prie mokyklų maži vaikai, jaunuoliai rūko, norėjome, kad pardavėjas turėtų ne tik teisę pareikalauti dokumento, bet kad ši teisė virstų prievole. Todėl įvedėme nuostatą, kad kai kyla abejonių, jog asmuo yra jaunesnis negu 18 metų, tabako gaminių pardavėjai privalo iš perkančio tabako gaminius asmens reikalauti pateikti asmens amžių liudijantį dokumentą. Jeigu toks asmuo nepateikia amžiaus liudijančio dokumento, tabako gaminių pardavėjai privalo atsisakyti parduoti jam tabako gaminius. Siūlyčiau, jeigu ateityje… žinome, kad Ekonomikos komitetas nepritarė šioms nuostatoms, bet prašau pirmininko ir komiteto vardu, kad vis dėlto šis klausimas būtų keliamas balsuoti ir kad ne vien tik Ekonomikos komitetas, bet visas Seimas apsispręstų dėl šios nuostatos. Aišku, prašyčiau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju M.Žymantui. Dėl šio klausimo, dėl šio projekto nori kalbėti M.A.Pavilionienė. Prašom, profesore.
M.A.PAVILIONIENĖ (LDF). Dėkoju. Aš norėčiau atkreipti gerbiamųjų Seimo narių dėmesį į tai, kad jei valstybė siekia apsaugoti savo vaikus nuo žalingų įpročių, ji privalo priimti griežtus įstatymus, kurie saugotų vaikų sveikatą. Ekonominis interesas, biznis neturi nustelbti valstybės įsipareigojimo rūpintis vaikų sveikata. Prašau Seimo narių įsidėmėti amžiaus ribą – 18 metų. Ši riba dar kartą patvirtina konstitucinės pataisos būtinybę ugdyti ir šviesti vaiką, ir laikyti jį mokykloje iki 18 metų. Paprastai Lietuvoje kovojama su negatyvių reiškinių pasekmėmis. Todėl būtina imtis griežtų prevencinių priemonių, kurios sulaikytų paauglius nuo sveikatą žalojančių įpročių. Todėl aš siūlau įstatyme palikti žodį „privalo“, o ne turi teisę reikalauti dokumento. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame Aušrinei Marijai.
Gerbiamieji kolegos, visi, norintys kalbėti dėl šio klausimo, kalbėjo.
Dabar mes prieiname prie Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymo. Gerbiamasis Vaclovai, kviečiame jus vėl į tribūną ir prašom mums pakomentuoti.
V.KARBAUSKIS. Kalbam apie…
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, galime pateikti Žymanto ir D.Mikutienės pasiūlymus, jūs galite pateikti savo pasiūlymus. Vienas ir kitas. Ar norėtų autoriai pateikti savo pasiūlymus?
M.ŽYMANTAS. Čia būtų pasiūlymas komiteto vardu, kad balsuotume dėl 3 dalies, kur asmenims iki 18 metų… kyla įtarimas pardavėjui, kad žmogus neturi 18 metų, kad jis privalo paprašyti dokumento. Jis atsako administracine tvarka, jeigu vis dėlto jis pardavė žmogui.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, yra du pasiūlymai. Dėl pirmo pasiūlymo mes truputėlį konsultavomės, jis nėra tikslus ir aš jį prašyčiau atsiimti. Dėl antrojo pasiūlymo mes galime balsuoti, nes pirmąjį pasiūlymą reikėtų sukonkretinti ir galbūt… Prašom, pone Vaclovai, jūs dar komiteto nuomonę pasakykite.
V.KARBAUSKIS. Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau pasakyti komiteto nuomonę, dėl ko buvo nepritarta tai nuostatai. Jūs turbūt žinote, kad Tabako kontrolės įstatymo 14 straipsnio 5 dalies 3 punkte draudžiama parduoti gaminius asmenims iki 18 metų. Yra konkretus draudimas. Už šios nuostatos pažeidimą fiziniams ir juridiniams asmenims taikoma Tabako kontrolės įstatyme ir Administracinių teisės pažeidimų kodekse nustatyta atsakomybė – tai yra ekonominės sankcijos, baudos. Įstatyme yra įtvirtinta imperatyvi nuostata, draudžianti pardavėjui parduoti tabako gaminius asmenims iki 18 metų. Šiai nuostatai įgyvendinti pardavėjui būtina suteikti teises, kad jis, suabejojęs pirkėjo amžiumi, galėtų pareikalauti iš jo pateikti asmens amžių patvirtinantį dokumentą. Tai kaip tik tokia nuostata ir įtvirtinta. Todėl privalomumui komitetas nepritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Gerbiamieji kolegos, reikia pasakyti nuomonę už ir nuomonę prieš. Nuomonė už – E.Klumbys. Prašom.
E.KLUMBYS (LDF). Gerbiamasis Seimo vicepirmininke, gerbiamieji kolegos, aš manau, kad teisiškai yra skirtumas tarp turi teisę ir privalo. Tu gali turėti teisę, bet ja nepasinaudoti, o žodis „privalo“ nusako, kad šį veiksmą tu privalai padaryti. Iš karto žodyje „privalo“ yra prasmė… Aš privalau, vadinasi, turiu teisę tą daryti. Manau, kad vietoje „privalo“ įrašant žodžius „turi teisę“ vėl ir vėl yra einama liberalizavimo linkme. Manau, kad siūlomas Ekonomikos komiteto sprendimas yra neteisingas, kad šis siūlymas turi tam tikrą korupcinį atspalvį ir atriša rankas stambiesiems tabako prekiautojams padidinti savo gaminių vartotojų kiekį. Mes žinome tikslą, į kurį orientuota reklama, tai yra jaunimas, ir čia yra liberalizuojama elgsena jaunimo atžvilgiu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš – A.Matulas. Prašom.
A.MATULAS (TSF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad Ekonomikos komitetas neįsigilino į esamą situaciją ir kad sparčiai plinta rūkymas tarp jaunimo. Jūs žinote, priėmus šio įstatymo pataisą kilo nesusipratimų prekybos centruose dėl to, kad buvo nuostata, jog pardavėjas turi teisę visų pirkėjų teirautis dokumentų. Dabar sakoma, kad tiktai jeigu įtariama. Todėl aš, nepritardamas Ekonomikos komitetui, siūlau pritarti Sveikatos reikalų komiteto nuostatai būtinai palikti privalomą teisę klausti, jeigu kyla įtarimas. „Turi teisę“ nieko nereiškia. Labai lengvai pardavėjas gali rasti argumentų, kodėl jis, sakykim, nepasinaudojo ta teise. Kai bus privaloma, jis privalės paklausti. Todėl primygtinai siūlau pritarti Sveikatos reikalų komiteto pataisai.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega Antanai, jūsų nuomonė buvo už. Kaip supratau, ir Egidijaus nuomonė buvo už, nors užsiregistravote prieš. Mes ir diskutuojame dabar, ar tai Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymas. Mes supratom, man atrodo, teisingai, taip? Iš jūsų kalbos turinio. Gerbiamieji kolegos, taigi mes turime apsispręsti balsuojant, ar pritariame Sveikatos komiteto pateiktam pasiūlymui. Kas už, prašom balsuoti.
Dėkoju, gerbiamieji kolegos. Už balsavo 20, prieš – 11, susilaikė 23. Gerbiamieji kolegos, apgailestauju, bet Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymui nepritarta. Gerbiamieji kolegos, mes dabar turime pritarti visam įstatymo projektui po svarstymo. Taigi nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė prieš – A.Matulas. Prašom. (Balsas salėje) Gerai, tuoj.
E.KLUMBYS. Gerbiamasis Seimo vicepirmininke, gerbiamieji kolegos, šitas balsavimas dėl Sveikatos reikalų komiteto pataisos labai akivaizdžiai liudija, kaip valdančiajai daugumai rūpi mūsų vaikų, mūsų augančios kartos sveikata. Nekalbėkite daugiau apie jų sveikatą ir apie jų geresnę ateitį.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi gerbiamasis A.Matulas. Prašom, nuomonė prieš.
A.MATULAS. Gerbiamieji kolegos, man irgi labai keista, kai kasmet išklausant Nacionalinės sveikatos tarybos pirmininko metinį pranešimą jūs stebitės blogėjančia sergamumo situacija Lietuvoje. Tabakas ir yra viena iš rimčiausių plaučių onkologinių ir kitų ligų priežasčių. Kuo anksčiau jaunas žmogus pradės rūkyti, tuo daugiau susidurs gyvenime su įvairiomis ligomis. Keista, kad Ekonomikos komitetas pradeda vadovauti, ir Seimas paklūsta tokiems siūlymams. Labai gaila. Aš manau, kad mes teiksime panašias pataisas priėmimui.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi už nėra, o buvo pasakyta nuomonė prieš, siūlau visiems balsuoti ir apsispręsti balsuojant. Taigi, gerbiamieji kolegos, kas pritaria įstatymo projektui po svarstymo, prašom balsuoti.
Dėkoju, gerbiamieji kolegos. Už – 38, 15 – prieš, susilaikė 4. Po svarstymo įstatymo projektui pritarta.
Gerbiamieji kolegos, kiti du rezerviniai mūsų darbotvarkės klausimai. Vienas iš jų… (Balsai salėje) Prašom, ponas B.Bradauskas. Teisė replikai.
B.BRADAUSKAS (LSDPF). Ne ponas, bet šiaip gražiai atrodau. Aš norėčiau visiems čia kalbėjusiems, kurie yra labai prieš rūkymą ir visa kita, replikuoti, kad nė vienas nepasiūlė uždrausti rūkyti medikams.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo komitetų pirmininkų ir jų pavaduotojų patvirtinimo“ 1 straipsnio papildymo. Noriu pristatyti straipsnius. Jūs tikriausiai turite. Pirmas, papildyti 1 straipsnio 6 dalį žodžiais „pirmininko pavaduotoju Seimo narį J.Ramoną“ ir šią dalį išdėstyti taip: „6 straipsnis. Patvirtinti Kaimo reikalų komiteto pirmininku Seimo narį J.Jagminą, pirmininko pavaduotoju – Seimo narį J.Ramoną“. Gerbiamasis J.Razma dėl vedimo tvarkos. Prašom.
J.RAZMA (TSF). Manau, nenormalu, kad pats posėdžio pirmininkas pristato projektą. Pagal Statutą taip nereikėtų daryti. Dar nenormaliau yra tai, kad į Seimo komiteto vadovybę, nesuderinus iki galo trūkstamų kvotų problemos, yra siūlomas daugumos frakcijos atstovas, kai dar viena kvota priklauso ir Tėvynės Sąjungai. Nėra demokratiška šitaip per jėgą tokį klausimą spręsti. Aš frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Taigi, gerbiamieji kolegos, kadangi gerbiamasis J.Razma paprašė pertraukos iki kito posėdžio, reikia apsispręsti balsavimu. Kas už tai, kad šį klausimą atidėtume kitam posėdžiui ir paskelbtume pertrauką? Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 16, prieš – 39, susilaikė 3. Tuoj pasitarsime, ar užtenka balsų. Taip, gerbiamieji kolegos, balsų užtenka. Skelbiu pertrauką iki kito posėdžio šiuo klausimu.
Taigi, gerbiamieji kolegos, dar mums liko vienas darbotvarkės klausimas, rezervinis darbotvarkės klausimas. Mums reikia pritarti kitos savaitės mūsų plenarinių posėdžių darbotvarkei. Tuoj turi ateiti Seimo Pirmininkas gerbiamasis A.Paulauskas. Prašom, gerbiamasis Pirmininke, žodis suteikiamas jums.
A.PAULAUSKAS. Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau trumpai pateikti kitos savaitės darbotvarkę. Antradienį pagrindinis klausimas yra biudžetas. Finansų ministras pateiks 2006 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą, taip pat „Sodros“ ir savivaldybių biudžetus. Suprantama, tai bus svarbiausias antradienio darbotvarkės klausimas. Taip pat noriu pabrėžti, kad šiandien Seniūnų sueigoje sutarėme, kad bus teikiamas V.Tomaševskio ir 30 Seimo narių pasirašytas įstatymo projektas dėl gyvybės prenatalinėje fazėje apsaugos įstatymo projektas ir jį lydintis įstatymo projektas. Ketvirtadienį mes norėtume iki pietų skirti laiką Europos Sąjungos darbotvarkės klausimams. Šioje mūsų diskusijoje sutiko perskaityti pranešimus Lietuvos Respublikos Prezidentas, premjeras, užsienio reikalų ministras, Europos Parlamento narė O.Juknevičienė. Kitaip tariant, tokia autoritetingų pranešėjų konferencija, diskusija turėtų duoti pradžią mūsų pokalbiams. Po pietų numatyti svarstyti „Mažeikių naftos“ akcijų pirkimo klausimai ir galbūt jūsų dėmesį patrauks kiti klausimai. Tokia kitos savaitės darbotvarkė. Kaip žinote, pateikus biudžetą, yra daroma pertrauka. Komitetuose pradedamas svarstyti biudžeto projektas.
PIRMININKAS. Dėkoju, Pirmininke, už darbotvarkės pateikimą. Norinčių paklausti ir norinčių išsakyti savo nuomonę už ir prieš nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu kitos savaitės darbotvarkei? Galime pritarti? Bendru sutarimu. Labai ačiū. Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Dar Pirmininkui suteikiame žodį, nes yra vienas pareiškimas. Prašom.
A.PAULAUSKAS. Aš norėčiau perskaityti Liberalų ir centro sąjungos frakcijos įkūrimo pareiškimą. Jis, kaip ir minėjau, yra be datos, bet mes turbūt laikykime jį šios dienos pareiškimu. Jis skamba taip: „Informuojame, kad mes, žemiau pasirašiusieji Seimo nariai, remdamiesi Seimo statuto 39 straipsnio 1 dalimi, įkuriame Liberalų ir centro sąjungos frakciją. Seniūnu išrinktas A.Čaplikas, pavaduotoju – R.Palaitis“. Pasirašo: A.Čaplikas, R.Remeika, V.Bogušis, S.Lapėnas, R.Šukys, A.Lydeka, R.Palaitis ir J.Čekuolis. Toks yra pranešimas. (Balsai salėje) Ne, man klausimų…
PIRMININKAS. Dėkojame, Pirmininke. Klausimų jokių. Pareiškimas buvo. Daugiau pareiškimų, mielieji kolegos, nėra. Skelbiu posėdį baigtą. (Balsai salėje)
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; LCF – Liberalų ir centro frakcija; LDF – Liberalų demokratų frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; MSG – Mišri Seimo narių grupė; NSF – Naujosios sąjungos (socialliberalų) frakcija; TSF – Tėvynės sąjungos frakcija; VNDF – Valstiečių ir Naujosios demokratijos frakcija.