AIŠKINAMASIS RAŠTAS

DĖL ĮMONIŲ, PRIKLAUSANČIŲ FINANSŲ KONGLOMERATUI, PAPILDOMOS PRIEŽIŪROS ĮSTATYMO PROJEKTO

Lietuvos Respublikos įmonių, priklausančių finansų konglomeratui, papildomos priežiūros įstatymo projekto (toliau – įstatymo projektas) tikslas – nustatyti papildomos priežiūros reikalavimus kredito įstaigoms, draudimo įmonėms ir finansų maklerio įmonėms, priklausančioms finansų konglomeratui, siekiant, kad finansų sistema būtų stabili ir patikima.

Įstatymo projektas parengtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos 2002 m. gruodžio 16 d. direktyvos 2002/87/EB kredito įstaigoms, draudimo įmonėms ir investicinėms firmoms, priklausančioms finansiniam konglomeratui, nustatančios papildomą priežiūrą ir iš dalies pakeičiančios Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB bei 2000/12/EB nuostatas (toliau – direktyva).

Nauji finansų rinkų pokyčiai paskatino įvairiuose finansų rinkų sektoriuose paslaugas ir produktus teikiančių finansinių grupių, vadinamų finansų konglomeratais, kūrimąsi. Tai lemia naujų rizikų atsiradimą bei lengvesnį rizikos judėjimą iš vieno finansų rinkos sektoriaus į kitą. Siekiant tinkamai valdyti šias rizikas bei finansų rinkų pokyčių įtaką, reikalinga taikyti ne tik individualią kredito įstaigų, finansų maklerio įmonių, draudimo įmonių priežiūrą, bet ir papildomą į finansų konglomeratą susijungusių šių įmonių priežiūrą finansų konglomerato lygiu. Iki direktyvos priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse į finansų konglomeratą susijungusioms kredito įstaigoms, draudimo įmonėms ir finansų maklerio įmonėms, kaip grupei, riziką ribojanti priežiūra nebuvo reglamentuojama. Lietuvos ir kitų Europos sąjungos šalių narių finansų rinkų integracija nulemia būtinybę papildomos priežiūros reikalavimus nustatyti ir Lietuvoje. Priėmus įstatymo projektą, kuriuo į nacionalinę teisę perkeliamos minėtos direktyvos nuostatos, būtų sustiprintas bendradarbiavimas priežiūros srityje bei užtikrinta didesnė investuotojų, indėlininkų ir draudėjų interesų apsauga.

Priėmus įstatymo projektą bus atliekama papildoma finansų konglomeratui priklausančių prižiūrimų įmonių (kredito įstaigų, draudimo įmonių, finansų maklerio įmonių) priežiūra finansų konglomerato lygiu. Įstatymo projekto nuostatos dėl papildomos priežiūros finansų konglomerato lygiu neįtakos prižiūrimų įmonių individualios priežiūros, atliekamos pagal atitinkamo finansų sektoriaus taisykles, t. y. kredito įstaigų, draudimo įmonių arba finansų maklerio įmonių veiklą reglamentuojančius teisės aktus. Su papildoma priežiūra susiję reikalavimai bus keliami mokumo būklei ir rizikos koncentracijos ribojimui, grupės vidaus operacijoms, finansų konglomerato vidaus rizikos valdymo procesams ir vidaus kontrolei. Už papildomos priežiūros įgyvendinimą bus atsakingas koordinatorius – pagal įstatyme įtvirtintus kriterijus nustatyta kompetentinga institucija, prižiūrinti kredito įstaigas, draudimo įmones ar finansų maklerio įmones.

Įstatymo projekto pirmajame skirsnyje pateikiamos įstatyme vartojamos sąvokos, reglamentuojamas finansų konglomerato identifikavimas.

Finansų konglomerato sąvoka padeda atskirti finansų konglomeratą nuo kitų įmonių grupių bei nustatyti įstatymo taikymo sritį. Tam, kad grupė būtų identifikuota kaip finansų konglomeratas, ji turi atitikti įstatymo projekte nustatytus kriterijus: grupės struktūros viršuje turi būti prižiūrima įmonė ir ji turi būti finansų sektoriaus įmonės patronuojanti įmonė arba įmonė, įsigijusi tam tikrą dalį finansų sektoriaus įmonių kapitalo ar būti bendrai valdoma su šiomis įmonėmis ar kitaip su jomis susijusi; antra, bent viena grupei priklausanti dukterinė įmonė turi būti prižiūrima ir grupės veikla turi būti daugiausia vykdoma finansų sektoriuje; taip pat bent viena grupės įmonė turi teikti paslaugas draudimo sektoriuje ir bent viena – bankų ar investicinių paslaugų sektoriuose; be to, grupės veikla finansų sektoriuje turi būti reikšminga ir kt.

Įstatymo projekto antrajame skirsnyje reglamentuojamas papildomos priežiūros objektas bei priemonės. Papildoma priežiūra finansų konglomerato lygiu bus taikoma įstatymo projekte nurodytoms finansų konglomeratui priklausančioms prižiūrimoms įmonėms – toms, kurios yra finansų konglomerato struktūros viršuje, taip pat toms, kurių patronuojanti įmonė yra mišrios veiklos finansų kontroliuojančioji (holdingo) įmonė, turinti buveinę Europos Sąjungos valstybėje narėje ir kt. Šiuo metu Lietuvos Respublikoje nėra prižiūrimų įmonių grupių, kurios galėtų būti identifikuotos kaip finansų konglomeratas, o tik kitose Europos Sąjungos valstybėse narėse veikiančių konglomeratų (grupių) pogrupiai.

Įmonės, priklausančios finansų konglomeratui, turės vykdyti šiuos su papildoma priežiūra susijusius reikalavimus: kapitalo pakankamumo, rizikos koncentracijos ribojimo bei reikalavimus grupės vidaus operacijoms.

Prižiūrimos įmonės arba mišrios veiklos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) įmonės ne rečiau kaip kartą per metus privalės atlikti kapitalo pakankamumo skaičiavimus, taip pat pateikti koordinatoriui ataskaitas apie kiekvieną finansų konglomerato lygiu reikšmingą rizikos koncentraciją ar prižiūrimų finansų konglomerato įmonių grupės vidaus operacijas, t. y. operacijas, kurias atlikdamos prižiūrimos finansų konglomerato įmonės tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso nuo kitų tos pačios grupės įmonių ar kitų asmenų. Kriterijus dėl reikšmingų grupės vidaus operacijų ir rizikos koncentracijos atvejų identifikavimo turės nustatyti koordinatorius, o kapitalo pakankamumo reikalavimų dydį, apskaičiavimo ir taikymo tvarką nustatys Lietuvos Respublikos Vyriausybės patvirtintos Kapitalo pakankamumo reikalavimų dydžio, apskaičiavimo ir taikymo taisykles.

Trečiajame skirsnyje reglamentuojamos nuostatos, susiję su koordinatoriaus paskyrimu bei funkcijomis, kompetentingų institucijų bendradarbiavimu.

Siekiant užtikrinti tinkamą finansų konglomerato prižiūrimų įmonių papildomą priežiūrą, viena iš kompetentingų institucijų – Lietuvos Respublikos ar kitos Europos Sąjungos valstybės narės kredito įstaigų, draudimo įmonių ar finansų maklerio įmonių priežiūros institucijų – bus paskirta koordinatoriumi, atsakingu už papildomos priežiūros koordinavimą ir vykdymą. Įstatymo projekte įtvirtinti kriterijai, pagal kuriuos skiriamas koordinatorius. Pagal bendrą principą, jei finansų konglomerato struktūros viršuje bus prižiūrima įmonė, koordinatoriaus funkcijas atliks kompetentinga institucija, prižiūrimai įmonei išdavusi licenciją. Jei prižiūrima įmonė nebus finansų konglomerato struktūros viršuje, koordinatorius bus skiriamas pagal kitus įstatymo projekte nurodytus principus, susijusius su prižiūrimų įmonių buveine, turtu ir kt. Įstatymo projekte reglamentuojamos pagrindinės koordinatoriaus funkcijos, kurios apima informacijos rinkimą bei perdavimą, kapitalo pakankamumo, rizikos koncentracijos ribojimo bei grupės vidaus operacijų reikalavimų laikymosi vertinimą, priežiūros institucijų veiksmų koordinavimą. Įstatymo projekte numatoma, jog koordinatorius kartu su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis privalo sudaryti susitarimus dėl papildomos priežiūros koordinavimo, kuriuose galės būti nustatomos ir papildomos koordinatoriaus funkcijos.

Įstatymo projekte taip pat reglamentuojamas kompetentingų institucijų bendradarbiavimas. Kompetentingos institucijos bendradarbiauja tiek tarpusavyje, tiek su koordinatoriumi bei keičiasi informacija, reikalinga papildomos priežiūros funkcijoms atlikti.

Siekiant užtikrinti įstatymo nuostatų, reglamentuojančių papildomos priežiūros laikymąsi, Lietuvos Respublikos kompetentingos institucijos turės teisę prižiūrimai įmonei, kurios individualią priežiūrą ji vykdo pagal sektoriaus taisykles, taikyti atitinkamo sektoriaus taisyklėse nustatytas poveikio priemones jose nustatyta tvarka.

Nors direktyvos taikymo sritis apima Europos Sąjungos valstybes nares ir Europos ekonominės erdvės valstybes, tam tikrais atvejais, kompetentingoms institucijoms įvertinus, jog ne Europos Sąjungos valstybės narės ir ne Europos ekonominės erdvės valstybės (užsienio valstybės) kompetentingų institucijų vykdoma priežiūra nėra lygiavertė įstatymo projekte nustatytai papildomai priežiūrai, tokiu atveju prižiūrimai įmonei, kurios patronuojanti įmonė yra prižiūrima įmonė, arba mišrios veiklos finansų kontroliuojančiajai (holdingo) įmonei, turinčioms buveinę užsienio valstybėje, turės būti analogiškai taikomos įstatymo projekto nuostatos dėl papildomos priežiūros finansų konglomerato lygiu.

Šio įstatymo projekto bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/87/EB visiškam įgyvendinimui reikalinga pakeisti Lietuvos Respublikos draudimo įstatymo 44 straipsnį ir priimti Kapitalo pakankamumo reikalavimų dydžio, apskaičiavimo ir taikymo taisykles, kurias siūloma patvirtinti Lietuvos Respublikos Vyriausybei.

Priėmus įstatymo projektą, neigiamų padarinių neprognozuojama. Jam įgyvendinti papildomų lėšų iš nacionalinio biudžeto nereikės.

Įstatymo projektą parengė Finansų įstaigų bei draudimo įmonių veiklos reglamentavimo ir priežiūros koordinavimo komisijos sudaryta darbo grupė, kurios personalinę sudėtį 2003 m. lapkričio 19 d. patvirtino finansų ministras. Įstatymo projekto rengimą koordinavo Finansų ministerija.

Reikšminiai įstatymo projekto žodžiai: finansų konglomeratas, papildoma priežiūra.

Ministras	Algirdas Butkevičius