LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO NARYS

________________________________________________________________________________

PASIŪLYMAI

LIETUVOS RESPUBLIKOS MOKESČIŲ ADMINISTRAVIMO

ĮSTATYMO PROJEKTUI (IXP-3196)

2004 m. kovo 23 d.

Vilnius

SIŪLAU:

1. Atsižvelgiant į tai, kad Vyriausybė pateikė Prekių apyvartos mokesčio įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektą IXP-3267, kurio įsigaliojimo data 2004 m. gegužės 1 d.,

išbraukti Įstatymo projekto 13 straipsnio 25 punktą;

Įstatymo projekto 15 straipsnio 2 dalyje išbraukti skaičių “25” ir žodžius “Prekių apyvartos mokesčio”.

2. Atsižvelgiant į tai, kad Vyriausybė pateikė Mokesčių administravimo įstatymo 5 ir 7 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą IXP-3307, kurio įsigaliojimo data 2004 m. gegužės 1 d.,

Įstatymo projekto 16 straipsnio 2 dalį papildyti skaičiumi “20” ir papildyti žodžiais “bei Baltojo cukraus virškvočio mokesčio įstatymą” ir 16 straipsnio 2 dalį išdėstyti taip:

“2. Šio įstatymo 13 straipsnio 20, 21 ir 22 punktuose nurodytus mokesčius taip pat administruoja Žemės ūkio ministerija ar jos įgaliota institucija, tačiau tik tiek, kiek nustatyta pagal Kvotinio cukraus gamybos mokesčio ir papildomo cukraus gamybos mokesčio įstatymą bei Baltojo cukraus virškvočio mokesčio įstatymą . Minėtųjų mokesčių apskaičiavimo, deklaravimo ir sumokėjimo teisingumo patikrinimus atlieka tik Žemės ūkio ministerija arba jos įgaliota institucija.”

3. Atsižvelgiant į tai, kad diskutuotinas 41 straipsnyje įtvirtintos nuostatos, įpareigojančios asmenis pateikti žinias teritorinei mokesčių inspekcijai apie per vieną dieną išmokėtas vienam juridiniam asmeniui sumas, viršijančias 10 000 tūkst. Lt tikslingumas, be to Pinigų plovimo prevencijos įstatyme yra įtvirtinta analogiška prievolė:

išbraukti įstatymo projekto 40 straipsnio 9 punktą ir 41 straipsnį.

4. Atsižvelgiant į tai, kad Mokesčių administravimo įstatymo projekte reglamentuojamos bendros visų mokesčių mokėjimui taikomos procedūros, nustatomi mokesčių administratoriaus įgalinimai bei mokesčių mokėtojų ir trečiųjų asmenų pareigos mokesčių administravimo srityje, tikslinga atsisakyti Asmenų turto įsigijimo ir pajamų teisėtumo pagrindimo įstatymo, o MAĮ papildyti nuostatomis, sudarančiomis galimybę mokesčių administratoriui pareikalauti pateikti paaiškinimus apie turto įsigijimo ir pajamų gavimo šaltinius bei juos pagrįsti:

papildyti Įstatymo projekto 33 straipsnį nauju 13 punktu:

“13) esant pagrįstam įtarimui, kad asmens pajamos nėra apmokestintos įstatymų nustatyta tvarka ar turtas įsigytas už įstatymų nustatyta tvarka neapmokestintas lėšas - nurodyti asmenims pateikti centinio mokesčių administratoriaus nustatyta forma ir tvarka paaiškinimus apie turto įsigijimo ir pajamų gavimo šaltinius ir juos pagrįsti;”

papildyti Įstatymo projektą 41 straipsniu:

“41 straipsnis. Paaiškinimų apie turto įsigijimo ir pajamų gavimo šaltinius pateikimas

Mokesčių mokėtojas privalo ne vėliau kaip per 10 dienų (jei mokesčių administratorius nenustato ilgesnio termino) nuo šio įstatymo 33 straipsnio 13 punkte minimo mokesčių administratoriaus nurodymo įteikimo dienos pateikti paaiškinimus apie turto įsigijimo ir pajamų gavimo šaltinius ir juos pagrįsti.”

4. Siekiant, kad teisminiu ginčų metu arba taikant dvigubo apmokestinimo išvengimo procedūras, kai jos užtrunka, mokėtojas neprarastų teisės susigrąžinti mokesčio permoką papildyti 87 straipsnio 13 punktą ir šį punktą išdėstyti taip:

“13. Jei atitinkamame mokesčio įstatyme nenustatyta ko kita, mokesčio permoka gali būti grąžinta (įskaityta), jeigu ji susidarė ne ankščiau kaip per einamuosius ir prieš juos einančius penkerius kalendorinius metus - skaičiuojama atgal nuo įskaitymo dienos, o kai yra mokesčių mokėtojo prašymas, – skaičiuojama atgal nuo šio prašymo pateikimo dienos. Jei iki prašymo pateikimo mokesčių mokėtojas atlieka veiksmą, liudijantį tai, kad jis žino apie mokesčio permokos buvimą, minėtas terminas skaičiuojamas nuo to veiksmo atlikimo dienos. Į paminėtąjį terminą neįskaičiuojami kalendoriniai metai, kuriais dėl grąžintinų (įskaitytinu) sumų vyko mokestiniai arba teisminiai ginčiai, arba buvo taikoma Lietuvos Respublikos sudarytose ir taikomose dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartyse arba Konvencijoje 90/436/EEC dėl dvigubo apmokestinimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną numatyta abipusio susitarimo procedūra.”

Teikia:

Seimo narys	Gintautas Šivickas