LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO KANCELIARIJA

TEISĖS DEPARTAMENTAS

IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS DARBUOTOJŲ SAUGOS IR SVEIKATOS ĮSTATYMO PROJEKTO

2003-01-08 Nr. IXP-2185

Vilnius

Alternatyvių projektų Teisės departamente negauta.

Vertinant projektą juridinės technikos reikalavimų požiūriu ir pagal santykį su galiojančiais įstatymais, galima pateikti pastabų ir pasiūlymų:

1. Teikiamas įstatymo projektas turi būti išdėstytas vadovaujantis Lietuvos Respublikos įstatymų ir kitų teisės norminių aktų rengimo tvarkos įstatymu ir atitinkamai laikantis juridinės technikos taisyklių (pavyzdžiui, teikiamame projekte neįvardijama, kad įstatymas išdėstomas nauja redakcija, nenurodomi jokie ankstesni keičiamo įstatymo skelbimo šaltiniai).

2. Teikiamo įstatymo projekto 2 straipsnio 3, 4, 6, 7 dalis siūlytume išbraukti kaip perteklines, nes jos pažodžiui kartoja atitinkamas Darbo kodekso nuostatas ir nenustato jokių teisinio reglamentavimo ypatumų, kuriuos būtų būtina aptarti šiame įstatyme. Atkreiptinas dėmesys, kad dualistinis tų pačių santykių reguliavimas dviejose skirtinguose teisės aktuose yra nepageidautinas ir netgi žalingas teisinio tikrumo bei skaidrumo prasme. Be to, šio straipsnio 7 dalyje vartojama sąvoka “įmonės darbuotojų kolektyvo atstovai” Darbo kodekse nėra apibrėžta. Darbo kodekse vartojama “darbuotojų atstovų” sąvoka. Todėl atitinkamai ir teikiamame įstatymo projekte reikėtų pakeisti minėtą sąvoką.

Taip pat atkreiptinas dėmesys, kad reikėtų patikslinti šio straipsnio 8 dalyje naudojamą darbuotojo atstovo sąvoką ir joje nurodyti, kad tai asmuo, turintis įgaliojimus darbuotojų saugos ir sveikatos srityje, o ne bet koks darbuotojų atstovas, nes priešingu atveju tampa neaišku, apie kokius atstovus vienu ar kitu atveju yra kalbama.

Šio straipsnio 9 dalyje pateikiamas darbovietės apibrėžimas prieštarauja Darbo kodekso 95 straipsnio 1 dalies nuostatoms.

Projekto 2 straipsnio 26 ir 27 dalys turėtų būti suderintos su Darbo kodekso 146 straipsnio 1 dalies 3 punkto nuostatomis.

3. Teikiamo įstatymo projekto 7 straipsnyje reikėtų išbraukti žodį “(šalių)”. Taip pat neaišku, kodėl įstatymo projekto 8 straipsnio 1 dalyje reglamentuojant teritorinių darbuotojų saugos ir sveikatos komisijų steigimo klausimus, nustatoma, kad tokios komisijos gali būti sudaromos tik apskrityse. Kai tuo tarpu Darbo kodekso 42 straipsnio 3 punkte numatyta, kad teritorinis socialinės partnerystės lygis gali būti organizuojamas ne tik apskričių, bet ir savivaldybių lygiu.

Šio straipsnio 2 dalyje vartojama sąvoka “darbdavių ir profesinių sąjungų respublikiniai susivienijimai”. Tačiau tokios sąvokos nenustato nei Darbo kodeksas, nei kiti galiojantys teisės aktai. Todėl ši sąvoka turėtų būti suderinta su Darbo kodekso 41, 45 ir kitų straipsnių nuostatomis. Be to, atkreiptinas dėmesys, kad šioje dalyje kalbama apie atskirų ekonominės veiklos sričių darbuotojų saugos ir sveikatos komisijas, bet numatoma, kad jas sudaro ne šakinės darbuotojų ir darbdavių atstovų organizacijos, bet nacionalinės (respublikinės).

4. Įstatymo projekto 9-11 straipsniai brauktini kaip pertekliniai, nes šiuose straipsniuose reguliuojami klausimai yra ne šio įstatymo reguliavimo dalykas, be to, minėtos nuostatos yra blanketinio pobūdžio nesukuriančios jokių teisės normų.

5. Projekto 12 straipsnio 2 dalis taip pat galėtų būti brauktina kaip perteklinė, nes kolektyvinių sutarčių turinio klausimai atitinkamai yra reguliuojami Darbo kodekso 50 ir 61 straipsniuose.

6. Įstatymo projekto 14 straipsnio 3 dalyje naudojamą sąvoką “biudžetinėse įstaigose” reikėtų suderinti su šio projekto 3 straipsnio 1 dalimi.

7. projekto 15 straipsnis tikslintinas atsižvelgiant į pastabas, pateiktas šio projekto 2 straipsniui. Atitinkamai tikslintinos ir šio straipsnio 6 dalies 1 punkto nuostatos, o šio straipsnio 8 dalis brauktina, kaip perteklinė ir nesukurianti jokių teisės normų bei nereguliuojanti jokių teisinių santykių.

8. Projekto 18 straipsnio 5 dalyje naudojama “įmonės, neturinčios juridinių asmenų teisių” sąvoka, tačiau Civiliniame kodekse tokia įmonių rūšis nėra numatyta, todėl ši sąvoka yra nebevartotina.

9. Projekto 21 straipsnio 1dalies nuostatos neatitinka šio straipsnio pavadinimo.

10 Įstatymo 23 straipsnio 6 dalies nuostatas reikėtų suderinti su Darbo kodekso 265 straipsnio 7 dalimi.

11. Įstatymo projekto 24 straipsnio 11 dalyje pažodžiui kartojamos Darbo kodekso 266 straipsnio 9 dalies nuostatos. Todėl aiškumo dėlei šios dalies taip pat vertėtų atsisakyti.

12. projekto 27 straipsnio 17 punktu reglamentuojami klausimai, kurie nėra šio įstatymo reglamentavimo dalykas. Šie klausimai yra reguliuojami Darbo kodekso 141 straipsnio 3 dalyje.

13. Įstatymo projekto 31 straipsnio 4 dalyje reikėtų detalizuoti, kokie darbuotojai ar kokius darbus dirbantys, pareigas einantys asmenys yra skiepijami darbdavio lėšomis. Priešingu atveju, gali susidaryti tokia situacija, kai pavyzdžiui, gripo epidemijos atveju praktiškai turėtų būti skiepijami visi dirbantys asmenys. Todėl svarstytina, ar nereikėtų numatyti, kad šie klausimai yra apsprendžiami atitinkame sveikatos apsaugos ministro įsakyme.

14. Projekto 33 straipsnio 3 ir 4 punktai brauktini kaip pertekliniai, nes šie klausimai yra reguliuojami Darbo kodekse. Šio straipsnio 5 punkte reguliuojami klausimai yra ne darbo, bet civilinės teisės reguliavimo dalykas ir atitinkamai yra reguliuojami Civiliniame kodekse.

15. Įstatymo projekto 38 straipsnio 1 dalyje prieš žodį “poveikio” reikėtų įrašyti žodį “neigiamo”. Šio straipsnio 4 dalyje siūlytume nekartoti Darbo kodekso nuostatų dėl vaikų įdarbinimo ir atleidimo iš darbo sąlygų, o tik apsiriboti nuoroda į atitinkamas Darbo kodekso nuostatas.

16. Projekto 39-44 straipsniai yra brautini kaip pertekliniai, nes juose reguliuojamus klausimus reglamentuoja atitinkamos Darbo kodekso normos.

17. Įstatymo projekto 52, 54, 55, 58 ir 59 straipsnius taipogi reikėtų išbraukti kaip perteklinius, o 60 straipsnio nuostatas patikslinti atsižvelgiant į pastabas dėl keičiamo įstatymo išdėstymo nauja redakcija.

Teisės departamento vyresnioji patarėja	Jadvyga Andriuškevičiūtė

Teisės departamento vyresnioji patarėja	Jurgita Meškienė

Teisės departamento patarėja	Daiva Petrylaitė

Sutinku:

Teisės departamento direktorius	Kęstutis Virketis