LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO
SVEIKATOS REIKALŲ KOMITETAS
DĖL UŽKREČIAMŲJŲ LIGŲ ĮSTATYMO PROFILAKTIKOS IR KONTROLĖS ĮSTATYMO PAKEITIMO ĮSTATYMO
PROJEKTO Nr. IXP-1080
2001 m. lapkričio 28 d.
Vilnius
1. Komiteto 2001 m. lapkričio 28 d. posėdyje dalyvavo : Seimo nariai K.Kuzmickas, V. Nekrašas, J. Matulevičius, A.Klišonis, Komiteto patarėjai V. Šukaitienė ir R. Virbalis, Sveikatos apsaugos ministerijos atstovai R. Sabaliauskas ir B. Morkūnas, Panevėžio visuomenės sveikatos centro direktorius A. Žobakas.
3. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados: Seimo Teisės departamento išvada: 1. Keičiamo įstatymo 1 straipsnyje reikėtų panagrinėti šio įstatymo santykį su tarptautiniais teisės aktais. Pritarti.
2. Svarstytina, ar keičiamo įstatymo 2 straipsnio 14 bei 15 dalyse įvardinti “užkrečiamų ligų epidemiologinis monitoringas” bei “užkrečiamų ligų epidemiologinė analizė” nėra šio straipsnio 13 dalyje nurodytos “užkrečiamų ligų epidemiologinės priežiūros” sudėtinė dalis, nes pagal Europos Parlamento ir Tarybos 1998 m. rugsėjo 24 d. sprendimo 2119/98/EB dėl užkrečiamų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo įsteigimo Bendrijoje 2 straipsnį “epidemiologinė priežiūra yra sistemingas sveikatos duomenų apie užkrečiamas ligas, nurodytas Priede, rinkimas, analizė (ypač duomenų, susijusių su šių ligų plitimo būdu laike ir erdvėje) bei šių ligų rizikos faktorių sumažinimo analizė, siekiant įgyvendinti prevencines ir kovos su šiomis ligomis priemones”. Be to, pagal minėtą sprendimą apskritai skiriama tik “epidemiologinė priežiūra” bei “užkrečiamų ligų profilaktika ir kontrolė”. Nepritarti – projekto formuluotės tikslesnės ir neprieštarauja ES teisei.
3. Reikėtų tikslinti keičiamo įstatymo 2 straipsnio 34 dalyje naudojamą “tarptautinių teisės aktų” sąvoką, nes įstatymo projekte (2, 19, 27, 37 straipsniuose) numatomas tiesioginis šių aktų veikimas Lietuvoje. Pvz.: keičiamo įstatymo 27 straipsnio 1 dalies 9 punkte įtvirtinama atitinkamų pareigūnų teisė tarptautinės teisės aktuose nustatytais pagrindais ir tvarka priimti sprendimą dėl keleivių ir transporto priemonių sulaikymo, privalomo sveikatos patikrinimo ir kt. Pagal keičiamo įstatymo 2 straipsnio 34 dalį “tarptautiniais teisės aktais yra Pasaulinės Sveikatos Organizacijos Asamblėjos priimti teisės aktai užkrečiamų ligų profilaktikos ir kontrolės klausimais, privalomi Pasaulinės Sveikatos Organizacijos narėms …”. Pažymėtina tai, kad pagal Pasaulio Sveikatos Organizacijos Konstituciją Asamblėja gali priimti įvairaus pobūdžio teisės aktus (konvencijas, sutartis, taisykles), kurių teisinės pasekmės valstybėms narėms yra skirtingos, t.y. konvencijos ir sutartys įsigalioja valstybėms narėms tik po to, kai kiekviena valstybė narė pagal atitinkamą konstitucinę procedūrą prie jų prisijungia, taisyklės gi įsigalioja automatiškai, jeigu valstybė narė nepraneša apie jų atmetimą ar norimą turėti išlygą. Taigi, keičiamo įstatymo 2 straipsnio 34 dalyje reikėtų tikslinti, kokie Pasaulinės Sveikatos Organizacijos teisės aktai turimi mintyje.
Be to, pagal keičiamo įstatymo 2 straipsnio 34 dalį tarptautiniais teisės aktais yra ir “…Europos Sąjungos teisės aktai, privalomi valstybėms ES narėms”. Pažymėtina, kad pareigūnai (keičiamo įstatymo 27 straipsnio 1 dalies 9 punktas) negali taikyti Europos Sąjungos teisės aktų tiesiogiai (neperkėlus jų į nacionalinės teisės aktus) ne tik Lietuvoje, bet ir pačiose Europos Sąjungos valstybėse (išskyrus reglamentus). Todėl siūlytume atitinkamai tikslinti keičiamo įstatymo 2 straipsnio 34 dalies nuostatas, susijusias su Europos Sąjungos teisės aktais. Pritarti.
4. Keičiamo įstatymo 8 straipsnio 3 dalyje vietoje santrumpos “LNSS” reikėtų įvardyti visą pavadinimą “Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos”. Pritarti.
5. Projekte pasigendama nuostatos dėl atsakomybės asmenims, kurie nevykdo keičiamo įstatymo 8 straipsnio 6 dalies nuostatų. Nepritarti – atsakomybę reglamentuoja kiti įstatymai.
6. Reikėtų pasvarstyti, ar keičiamo įstatymo 8 ir 9 straipsnių nuostatos, kuriomis labai detaliai reglamentuoti ligonių, asmenų, įtariamų sergančių, turėjusių kontaktą, sukėlėjų nešiotojų hospitalizavimo, izoliavimo, ištyrimo ir gydymo ypatumai (8 straipsnis) bei šių subjektų būtinojo hospitalizavimo ir(ar) būtinojo izoliavimo ypatumai (9 straipsnis) yra tokio teisės akto kaip įstatymas reguliavimo dalykas. Juolab, kad 9 straipsnio 7 dalyje nurodyta, jog būtinojo hospitalizavimo ir(ar) izoliavimo dėl užkrečiamųjų ligų organizavimo tvarką nustato Sveikatos apsaugos ministerija. Nepritarti- šias nuostatas turi reglamentuoti įstatymas.
7. Keičiamo įstatymo 9 straipsnio 3 dalimi nustatytą ligonio būtinojo hospitalizavimo terminą gali pratęsti teismas savivaldybės gydytojo teikimu. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad galiojantis Civilinio proceso kodeksas nenumato, kad teismai nagrinėtų teikimus. Teismai nagrinėja pareiškimus, prašymus, skundus. Todėl sąvoka “teikimai” keistina sąvoka “prašymai”. Pritarti.
8. Keičiamo įstatymo 9 straipsnio 3 dalimi teismai įpareigojami prašymą išnagrinėti skubos tvarka. Galiojančiame Civilinio proceso kodekse tokia tvarka nenumatyta, todėl, norint, kad byla būtų išnagrinėta greitai, šiame projekte reikėtų nustatyti jos išnagrinėjimo terminą, pvz. per 3 dienas.
Civilinio proceso kodekso 331 skirsnis nustato teismo leidimų veiksmams atlikti išdavimo tvarką. Todėl projekte reikėtų įrašyti, kad nurodyti prašymai išnagrinėjami Civilinio proceso kodekso 31230-31233 straipsniuose nustatyta tvarka per 3 dienas nuo prašymo gavimo dienos. Pritarti.
10. Keičiamo įstatymo 9 straipsnio pavadinime įvardyti “ligonių, asmenų, įtariamų sergančių, turėjusių kontaktą, ir sukėlėjų nešiotojų būtinojo hospitalizavimo ir(ar) būtinojo izoliavimo ypatumai”, tuo tarpu šio straipsnio 7 dalyje – “būtinojo hospitalizavimo ir(ar) izoliavimo dėl užkrečiamųjų ligų organizavimo tvarka”.Pritarti.
11. Keičiamo įstatymo 12 straipsnio 2 dalies nuostata, kurioje minima “imunoprofilaktika” nekoresponduoja su šio straipsnio pavadinimu, kuriame įvardyta “chemoprofilaktika”. Pritarti.
12. Keičiamo įstatymo 18 straipsnio nuostatos savo turiniu yra susijusios su Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo nuostatomis. Pastarajame sąvoka “darbuotojas” vartojama apibrėžiant taip pat ir valstybės tarnautoją (žr. 2 straipsnio 5 dalį), todėl galima būtų pasiūlyti keičiamo įstatymo 18 straipsnyje vietoje sąvokų “darbuotojas”, “valstybės tarnautojas”, “tarnautojas” vartoti sąvoką “darbuotojas”. Pritarti.
13. Nevisai aišku, koks subjektas turimas omenyje, keičiamo įstatymo 26 straipsnio 3 dalies 1 punkte įvardijant “reikiamas valstybės institucijas”. Pritarti.
14. Keičiamo įstatymo 27 straipsnyje reikėtų aiškiai atriboti, kokias teises turi čia nurodytų institucijų pareigūnai, o kokias – tarnautojai, atitinkamai suredaguojant 1 ir 2 dalis. Panašaus turinio pastabą galima būtų pareikšti ir keičiamo įstatymo 28 bei 29 straipsniams. Pritarti.
15. Keičiamo įstatymo 31 straipsnyje numatyta, kad esant šiame straipsnyje numatytoms aplinkybėms atleistiems iš darbo asmenims bedarbio pašalpa mokama nuo tos dienos, kai jie buvo atleisti. Tačiau Bedarbių rėmimo įstatyme tokia pašalpos mokėjimo tvarka nenumatyta, todėl kartu su šiuo projektu reikėtų teikti atitinkamas Bedarbių rėmimo įstatymo pakeitimo projektą. Pritarti ir teikti atitinkamas Bedarbių rėmimo įstatymo pataisas.
Keičiamo įstatymo 31 straipsnį reikėtų papildyti nuostata, garantuojančia asmenims, sergantiems užkrečiamomis ligomis ar sukėlėjų nešiotojams teisę į duomenų, susijusių su jų sveikata konfidencialumą bei apsaugą. (Europos Parlamento ir Tarybos 1995 m. spalio 24 d. direktyva 95/46/EB dėl asmenų duomenų apsaugos, apdorojant informaciją, ir dėl laisvo šių duomenų judėjimo). Nepritarti – tei numatyta kituose projekto straipsniuose.
16. Svarstytina, ar keičiamo įstatymo 33 straipsnio 1 dalies 1 punkto nuostata nesudarys palankių sąlygų nesąžiningiems darbuotojams daryti pravaikštų ir išvengti už jas atsakomybės. Nepritarti – būtinas kreipimasis į gydytoją, kuris tai pažymės atitinkamuose medicinos dokumentuose.
17. Keičiamo įstatymo 34 straipsnyje reikėtų nustatyti, ar asmenims apskundus sveikatos priežiūros įstaigos tarnautojo sprendimą, apskundimas sustabdo jų vykdymą. Nepritarti – sprendimas laikomas teisėtu, kol teismas nenustato kitaip.
4. Piliečių, visuomeninių organizacijų, politinių partijų bei politinių organizacijų, kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai, pataisos, pastabos:
Pasiūlymo teikėjas |
Pasiūlymo turinys |
Komiteto nuomonė dėl pasiūlymo (pritarti ar nepritarti) |
Argumentai, dėl kurių pasiūlymas nepriimtinas |
VšĮ Respublikinė Tuberkuliozės ir plaučių ligų ligoninė |
Patikslinti projektą, nurodant I skyriaus 2 straipsnyje ir II skyriaus antro skirsnio 8 str.karantininių ligų sąrašą. Patikslinti III skyriaus pirmo skirsnio 18 str. nurodyto privalomojo asmenų sveikatos tikrinimo dėl užkrečiamųjų ligų dažnumą. |
Nepritarti
Nepritarti |
Tai nustatys poįstatyminiai teisės aktai |
Lietuvos žmogaus teisių centro direktorė T.Birmontienė |
Projekto 9 str. suskaidyti į du atskirus straipsnius, atskirai aptariant priverstinio gydymo ir hospitalizavimo/izoliavimo sąlygas, o kitame straipsnyje išdėstyti tokio hospitalizavimo ir etc. tvarką. 9 straipsnį suderinti su Europos žmogaus teisių konvencijos 5 straipsnio normomis ir numatyti žmogaus teisę skųstis dėl priverstinio gydymo, hospitalizavimo ir etc. teismui., nurodyti, kad jeigu asmens laisvė dėl tokio hospitalizavimo ir etc. buvo apribota neteisėtai, jis turi teisę į nuostolių atlyginimą. Priverstinio gydymo ir hospitalizavimo pagrindas visais atvejais turi būti pabrėžtinai susietas su pavojingumu sau ir /ar kitiems asmenims. Netikslinga asmenį priverstinai hospitalizuoti be teismo sutikimo ilgiau nei 7 dienų laikotarpiui. Nesuprantama prasmė keisti sąvoką "priverstinė hospitalizacija" į "būtinąją hospitalizaciją", kadangi asmeniuinesutikus su būtinąja hospitalizacija ji tampa priverstine. Būtinajai, bet ne priverstinei hospitalizacijai teismo nei kitų institucijų sutikimo nereikia, nes šiuo atveju asmuo gydosi savo valia. |
Nepritarti
Nepritarti
Iš dalies pritarti
Nepritarti
|
Projekto formuluotė tikslesnė Tai nustato Civilinis kodeksas ir kiti įstatymai Projekto 9 str.tai siejama su pavojingumu kitiems Terminą “būtinas” siūlė Phare ekspertai- pacientas turi būti įtikinėjamas, o tik po to hospitalizuojamas prievarta |
VšĮ Panevėžio tuberkuliozės ligoninė
AIDS centras |
Periodiniai sveikatos patikrinimai darbuotojams turi būti nemokami (III skyriaus 18 str. 6 punktas)
Patikslinti įstatymo poįstatyminių aktų sąrašą
|
Nepritarti
Iš dalies pritarti |
Už juos moka darbdavys
Tai turi atlikti SAM |
5. Valstybės institucijų, savivaldybių pasiūlymai, pataisos, pastabos:
Pasiūlymo teikėjas |
Pasiūlymo turinys |
Komiteto nuomonė dėl pasiūlymo (pritarti ar nepritarti) |
Argumentai, dėl kurių pasiūlymas nepriimtinas |
Kauno Visuomenės sveikatos centro direktorius G.Kligys
Lietuvos savivaldybių asociacija
|
3straipsnio 2dalį siūlome formuluoti sekančiai: "Užkrečiamųjų ligų ir jų sukėlėjų valstybinių registrų vyriausias tvarkytojas yra Užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės centras. Šių registrų pirminę informaciją tvarko pagal savo kompetenciją juridiniai bei fiziniai asmenys ir įstaigos, licencijuotos sveikatos priežiūrai. Registrų tvarkytojų bei registrų pirminę informaciją tvarkančių juridinių ir fizinių asmenų kompetenciją registrų tvarkymo klausimais reglamentuoja registrų nuostatai
4 straipsnį papildyti nauja 6 dalimi: " 6. Privalomojo epidemiologinio registravimo objektų registracijos duomenys viešai ir per visuomenės informavimo priemones gali būti skelbiami, jei tai nepažeidžia informacijos apie asmens sveikatą konfidencialumo"
5 straipsnio 3 dalyje po žodžių "sveikatos priežiūros įstaigos" įrašyti žodžius "kurios analizės duomenis savivaldybių ir apskričių administracijoms pateikia SAM nustatyta tvarka", po žodžių "kartą per metus" įrašyti žodžius "o esant nepalankiai epidemiologinei situacijai, nedelsiant" 6 straipsnio 3 dalį išdėstyti taip: "3. Užregistravus bendras žmonių ir gyvulių užkrečiamąsias ligas, veterinarijos specialistai atlieka epizootologinį tyrimą Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos nustatyta tvarka ir metodais, apie tyrimo duomenis informuodami atitinkamos teritorinės visuomenės sveikatos priežiūros įstaigas ir Užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės centrą"
8 straipsnio 2 ir 9 dalis iškelti į 9 straipsnį ir išdėstyti šias dalis taip: "2. Ligoniai ir asmenys, turėję kontaktą ar
įtariami sergantys pavojingomis ar ypač pavojingomis užkrečiamosiomis
ligomis, šių ligų sukėlėjų nešiotojai turi būti hospitalizuojami ir (ar)
izoliuojami "9. Asmuo, turėjęs kontaktą su ligoniu ar asmeniu, įtariamu sergančiu ypač pavojinga liga, įrašyta į šio straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą, arba šios ligos sukėlėjo nešiotoju, privalo būti izoliuotas savivaldos vykdomųjų institucijų specialiai šiam tikslui įrengtose patalpose, stacionariose asmens sveikatos priežiūros įstaigose arba šių asmenų namuose, jeigu higieninės sąlygos leidžia tai padaryti. Izoliavimą skiria, jo vietą bei terminus nustato apskrities vyriausiasis epidemiologas."
9 straipsnį papildyti nauja 8 dalimi: "8. Jeigu asmenys, nurodyti šio straipsnio 1 dalyje, vengia būtinojo hospitalizavimo ir (ar) būtinojo izoliavimo, jie atsako pagal Lietuvos Respublikos įstatymus ir kitus teisės aktus."
12 straipsnio 2 dalį išdėstyti taip: "2. Teisę skirti chemioprofilaktiką turi asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros specialistai, nustatyta tvarka gavę licencijas sveikatos priežiūros praktikai"
13 straipsnio 1 dalį išdėstyti taip: "1. Įmonės, įstaigos ir organizacijos privalo per 24 valandas organizuoti savo aplinkos (patalpų ir teritorijos) privalomąjį profilaktinį nukenksminimą (dezinfekciją, dezinsekciją, deratizaciją), jei teritorinių visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų specialistai nustato, kad įmonėms, įstaigoms ar organizacijoms priklausančiuose statiniuose ar jų teritorijose yra susikaupę užkrečiamųjų ligų sukėlėjų ir juos platinančių vabzdžių ar graužikų Šį nukenksminimą atitinkamose įmonėse, įstaigose, organizacijose, joms priklausančiuose riboto karantino objektuose reglamentuoja higienos normos"
14 straipsnis 3 dalyje nenurodyta policijos pareigūnų išsikvietimo tvarka
18 straipsnis 5 dalyje reikėtų konkretizuoti nušalinimo nuo darbo tvarką: sprendimą apie nušalinimą nuo darbo turėtų priimti vyriausiasis epidemiologas, o sprendimą vykdyti – darbdavys.
23 straipsnis: neapibrėžta Valstybinės sveikatos reikalų komisijos sąvoka, kuri turėtų būti įtraukta į sąvokų sąrašą.
27 straipsnio 1 dalies 1 punkte prieš žodį "imunoprofilaktiką" įrašyti žodžius "organizuodami ir atlikdami", 10 punktą išdėstyti taip: "10) priimti sprendimą dėl privalomojo profilaktinio ar privalomojo aplinkos nukenksminimo (dezinfekcijos, dezinsekcijos, deratizacijos) užkrečiamųjų ligų židiniuose šio įstatymo ir tarptautinės teisės aktų nustatytais pagrindais;" Atstatyti visą buvusį IV skyriaus IV skirsnį (Dėl ypač pavojingų užkrečiamųjų ligų židiniuose dirbančių sveikatos priežiūros tarnautojų ir pareigūnų socialinių garantijų)
Projekto 32 straipsnio 1 dalyje vietoj žodžio "kontrolę" įrašyti žodį "priežiūrą".
Dėl projekto 33 straipsnio 2 dalies: ar tikrai būtina visus sukėlėjų nešiotojus hospitalizuoti? Neaiški informacijos apie sukėlėjų nešiotojus perdavimo tvarką.
1. 8 str. 9 dalyje išbraukti žodžius “savivaldos institucijų specialiai tam tikslui įrengtose patalpose”.
2. 9 str. 2 dalyje nurodyti, kad sprendimus dėl būtino hospitalizavimo priima ne mažiau kaip trys specialistai – BPG, infektologas (terapeutas, pediatras), specialistas pagal ligos profilį.
3. 18 str. 1 dalyje numatyti privalomą visų darbuotojų tikrinimą. 4. 25 str. 8 d. 3 p. išbraukti.
5. 26 str. 2 d. 4 p. įrašyti “kartu su visuomenės sveikatos priežiūros institucijomis”.
6. Nereglamentuoti taip detaliai savivaldybės mero ir tarybos funkcijų.
7. Abejotina 27 str. 1 d. 5 punkto formuluotė.
8. Numatyti valstybės biudžeto dotacijas užkrečiamųjų ligų profilaktikos programų rengimui.
|
Nepritarti
Nepritarti
Nepritarti
Iš dalies pritarti
Nepritarti
Nepritarti
Iš dalies pritarti
Pritarti
Pritarti
Nepritarti
Nepritarti
Pritarti
Pritarti
Pritarti
Nepritarti
Nepritarti
Nepritarti
Pritarti Iš dalies pritarti
Nepritarti
Nepritarti
Iš dalies pritarti
Nepritarti |
Pirminę registrų informaciją turi kaupti ir Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba Perteklinė norma
Tai nustato kiti straipsniai
Projekto formuluotė tikslesnė
Tai nustato kiti įstatymai
Suderinti 11 ir 12 str.
Darbdavys turi turėti galimybę spręsti operatyviai Tai ne šio įstatymo reguliavimo dalykas
Ne visi sukėlėjų nešiotojai bus hospitalizuojami Tai taikoma tik ypatingai pavojingoms ligoms Ši nuostata galioja jau keli metai ir jos taikymas praktikoje pasiteisino
Patikslinta formuluotė
Tai savivaldybių funkcija
Tai specialios šio įstatymo normos Formuluotė patikslinta Tai turi finansuoti savivaldybės |
Valstybinės visuomenės sveikatos priežiūros tarnybos prie SAM direktorius V.Kriauza |
Pritarti projektui |
Pritarti |
|
6. Asmenų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai, pataisos, pastabos: negauta.
7. Seimo paskirtų papildomų komitetų pasiūlymai, pataisos, pastabos: Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada pridedama. Komiteto nuomonė - daugumai pasiūlymų pritarti. Nepritarti šiems pasiūlymams :
1) 4 straipsnio 1 dalies 2 punkto patikslinimui, kadangi registruojami susirgimai ir jų atvejai, o ne konkretūs asmenys.
2) 4 straipsnio 4 dalies patikslinimui išvardinant konkrečias įstaigas, kadangi jos gali keistis.
3) 5 straipsnio 2 dalyje žodį “prognozė” keisti į žodį “prognozavimas”, kadangi projekto terminas tikslesnis.
4) 18 str. 4 dalies pakeitimui nustatant, kad šioje dalyje minimą tikrinimo tvarką nustatytų Sveikatos apsaugos ministerija, kadangi ministerija galės tai atlikti derinimo metu.
5) 21 str. 9 dalies patikslinimui nustatant karantino pagrindus įstatyme, kadangi tai didelės apimties jau veikiantis ir nekeliantis įgyvendinimo problemų poįstatyminis aktas.
8. Komiteto siūlomas sprendimas: pritarti patobulintam projektui ir teikti lydintį Bedarbių rėmimo įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.
9. Balsavimo rezultatai : bendru sutarimu “už”.
10. Paskirtas pranešėjas : J.Matulevičius.
11. Alternatyvioji Komiteto narių nuomonė : nėra.
PRIEDAI: patobulintas projektas ir lydintis Bedarbių rėmimo įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas.
Komiteto pirmininkas Kęstutis Kuzmickas