A I Š K I N A M A S I S R A Š T A S
Dėl Lietuvos Respublikos geodezijos ir kartografijos įstatymo projekto
Šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose geodezinė kartografinė veikla kompleksiškai nėra reglamentuota. Kai kuriuose įstatymuose (Įmonių įstatyme, Žemės įstatyme ir kt.) yra išdėstytos atskiros nuostatos dėl licencijavimo ir geodezinių ženklų arba abstrakčios nuostatos (Apskrities valdymo įstatyme) dėl geodezinės, topografinės, kartografinės veiklos koordinavimo ir valstybinės priežiūros. Kituose įstatymuose (Autorių teisių ir gretutinių teisių įstatyme, Valstybės ir savivaldybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatyme ir kt.) reglamentuoti pagrindiniai principai ir normos, kurių taikyti tiesiogiai dėl geodezinės, kartografinės veiklos ir jos produktų specifikos vienareikšmiškai neįmanoma. Dalinai šie klausimai yra reglamentuoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimuose: 1992 04 03 Nr.231 ( Žin., 1992, Nr.17-478), 1994 09 30 Nr.936 (Žin.,1994, Nr.78-1476), 1997 09 19 Nr.1031( Žin., 1997, Nr.87-2205), 1998 03 05 Nr.264 (Žin., 1998, Nr. 24- 611) ir kt. Dėl ypatingos šių duomenų taikomosios ir išliekamosios svarbos valstybės saugumui, valstybiniams kadastrams ir registrams, teritorijų (bendrajam, detaliajam) planavimui, žemės apskaitai, planavimui ir valdymui, navigacijos saugumui, integraciniams procesams į ES ir NATO, didelio kiekio institucijų, dalyvaujančių duomenų formavime ir kaupime bei šių darbų brangumo, iškilo būtinybė įstatymiškai reglamentuoti šią veiklą. Analogiški įstatymai yra daugumoje valstybių. Geodezijos įstatymas buvo priimtas ir prieškarinėje Lietuvoje.
Priėmus teikiamą įstatymo projektą iš esmės pagerės valstybės, apskričių, savivaldos institucijų ir verslo problemų, susijusių su geodeziniais, kartografiniais duomenimis, sprendimas, sumažės žinybų kompetencijos neapibrėžtumas. Nustatyta kartografinės produkcijos, duomenų bazių autorių teisių apsauga, šių produktų klasifikacija, atnaujinimo trukmė, detalumas, specifikacijos ir tarpusavio suderinamumas, kurie leis ekonomiškai ir efektyviai tenkinti valstybės ir savivaldos institucijų poreikius, integruoti žinybines ir savivaldybių geografinių informacinių sistemų duomenų bazes į bendrąją valstybinę informacinę sistemą.
Neigiamų pasekmių nesitikima.
Įstatymo nuostatos atitinka Europos valstybių oficialiųjų kartografijos institucijų organizacijos (CERCO), Europos Sąjungos principinėms nuostatoms.
Įstatymo įgyvendinimui bus parengtos licencijavimo taisyklės bei Vyriausybės įgaliotų institucijų, atsakingų už specialiosios paskirties žemėlapių (tarp jų teminių) turinį, kartografavimo metodiką, sąrašas, apibėžiant jų statusą ir įgaliojimus.
Įstatymo įgyvendinimui nereikės papildomų valstybės biudžeto lėšų valstybės lygmenyje, kadangi reikiama techninė ir kompiuterinė įranga su specialistais yra sukomplektuoti Aerogeodezijos institute, VĮ Distancinių tyrimų ir geoinformatikos centre “ GIS- Centras” ir Vilniaus Gedimimo technikos universiteto Geodezijos institute. Tolimesnėje perspektyvoje, užbaigus duomenų bazių formavimą, kartografavimo ir duomenų bazių atnaujinimo darbai ženkliai atpigs.
Įstatymo įgyvendimas leis suderinti Lietuvos nacionalinius teisės aktus geodezijos ir kartografijos srityje su tarptautiniais norminiais aktais, NATO reikalavimais.
Įstatymo projektas buvo derintas su suinteresuotomis institucijomis, atstovaujančiomis valstybės valdymo, mokslo, gamybos sritis, į kurių pastabas ir pasiūlymus buvo atsižvelgta.
Lietuvos Respublikos geodezijos ir kartografijos įstatymo projektą parengė Valstybinė geodezijos ir kartografijos tarnyba prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės.
Reikšminiai žodžiai : geodezija, kartografija, georeferencinių duomenų bazės.
Finansų ministras,
pavaduojantis aplinkos ministrą Vytautas Dudėnas