LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS KANCELIARIJA

BIUDŽETO IR EUROPOS SĄJUNGOS STRUKTŪRINĖS PARAMOS SKYRIUS

PAŽYMA

DĖL KOLEKTYVINIO INVESTAVIMO SUBJEKTŲ ĮSTATYMO NR.IX-1709 2, 9, 18, 31, 32, 33, 34, 35, 124, 167, 168, 170, 171, 173, 174 STRAIPSNIŲ, PRIEDO PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 111, 141, 321 IR 1631 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMO, PROFESIONALIESIEMS INVESTUOTOJAMS SKIRTŲ KOLEKTYVINIO INVESTAVIMO SUBJEKTŲ VALDYMO ĮMONIŲ ĮSTATYMO NR.XII-1467 23 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO, ADMINISTRACINIŲ TEISĖS PAŽEIDIMŲ KODEKSO NR.X-4449 17316 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO IR ADMINISTRACINIŲ NUSIŽENGIMŲ KODEKSO 202 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTŲ (TAP -16 -1013(3), TAP-16-1014(3), TAP-16-1015(3), TAP-16-1016(3); TAP-16-1017(3); TAIS -15-14595(5))

Nr.

Vilnius

Projekto rengėjas – Finansų ministerija.

Projekto tikslas, esmė:

Projektais siekiama į nacionalinę tiesę perkelti 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/91/ES ir 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/EB.

Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektu (toliau – KIS įstatymas) siekiama perkelti Direktyvos 2014/91/ES dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais, derinimo nuostatas, kiek tai susiję su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis. Šio projekto tikslas – sustiprinti investuotojų, kurie dalyvauja kolektyvinio investavimo subjektų rinkoje, apsaugą. Teikiamame KIS projekte:

patikslinamos ir sugriežtinamos KIS depozitoriumų funkcijos bei jų atsakomybė turto praradimo atveju - detalizuojamos depozitoriumo funkcijos vykdant pinigų srautų stebėseną, KIS vardu saugomas turtas turėtų būti atskirtas nuo depozitoriumo nuosavo turto, saugomas turtas negali būti naudojamas savo reikmėms, nustatoma, kad depozitoriumas kitai įmonei gali perduoti tik turto saugojimo funkciją ir t.t.;

nustatomos naujos taisyklės dėl KIS valdytojų atlyginimų politikos - nustatoma pareiga valdymo įmonei ar investicinei bendrovei, kurios valdymas neperduotas valdymo įmonei, nustatyti vadovų, už riziką atsakingų ir kontrolės funkcijas atliekančių darbuotojų atlyginimo nustatymo politiką; pareiga sudaryti atlygio komitetus;

nustatomos ES lygiu harmonizuotos piniginės baudos bei kitos su poveikio priemonėmis susijusios priežiūros institucijos teisės ir pareigos: atsižvelgiant į direktyvos 2014/91/ES tikslus administracines sankcijas visose ES valstybėse narėse taikyti nuosekliai ir užkirsti kelią tolesnių pažeidimų darymui, nustatomos ES lygiu harmonizuotos piniginės baudos fiziniams ir juridiniams asmenims; nustatoma pareiga priežiūros institucijai skelbti informaciją apie pritaikytas poveikio priemones ir nustatyti priemones, kurios skatintų pranešti apie įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų pažeidimus; apibendrintą informaciją apie pritaikytas poveikio priemones bei apie viešai paskelbtas poveikio priemones ir sankcijas priežiūros institucija turės pateikti ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA);

patikslinamas poveikio priemonių sąrašas ir poveikio priemonių taikymo pagrindų sąrašas: nustatomos papildomos poveikio priemonės, tokios, kaip laikinas draudimas, o pakartotinų šiurkščių pažeidimų atveju – nuolatinis draudimas vykdyti valdymo funkcijas.

Profesionaliems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų valdymo įmonių įstatymo pakeitimo įstatymo projektu (toliau – PIKIS įstatymas) siekiama patikslinti įstatymo nuostatas pagal Direktyvą 2011/61/ES, susijusias su depozitoriumo lėšų ir jo saugomų kolektyvinio investavimo subjekto lėšų tinkamu atskyrimu.

Administracinių teisės pažeidimų kodekso pakeitimo įstatymo ir Administracinių nusižengimų kodekso įstatymo projektais (toliau – ATPK ir ANK įstatymai) siekiama užtikrinti, kad ATPK ir ANK įstatymuose ir KIS įstatyme numatytos baudos nesidubliuotų. Pagal Direktyvos 2014/91/ES nuostatas Lietuvos teisėje privaloma nustatyti viršutinę administracinės baudos ribą fiziniams asmenims - 5 mln. eurų, tačiau tokios administracinės baudos įtvirtinimas ATPK ir nuo 2017 m. sausio 1 d. – ANK- būtų nesuderinamas su minėto kodekso tikslais bei numatyta baudų dydžių struktūra, todėl tokias administracines baudas siūloma nustatyti specialiame įstatyme – Kolektyvinio investavimo subjektų (KIS) įstatyme.

Atsižvelgiant į tai, kad Direktyvos nuostatos, kiek tai susiję su depozitoriumo funkcijomis, atlyginių politika ir sankcijomis įsigaliojo 2016 m. kovo 18 d., Seimo prašoma svarstyti šiuos įstatymų projektus skubos tvarka.

Derinimas:

Projektai buvo derinti su Teisingumo ministerija, Ūkio ministerija, Europos teisės departamentu, Lietuvos banku, Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnyba, Valstybine duomenų apsaugos inspekcija ir asocijuotais rinkos dalyviais.

Projektai buvo svarstyti 2016 m. rugsėjo 7 d. Vyriausybės pasitarime, kur buvo pasiūlyta ministerijai patikslinti teikiamus Įstatymų projektus pagal Teisingumo ministerijos pastabas.

Pateikti KIS įstatymo projektas, Vyriausybės nutarimo projektas, ATPK pakeitimo projektas ir aiškinamasis raštas patikslinti įvertinus Teisingumo ministerijos ir Vyriausybės kanceliarijos Teisės departamento pastabas. KIS įstatymo projektas suderintas darbo tvarka su Teisingumo ministerijos atstovais. Didžioji dalis patikslinimų redakcinio tikslinamojo pobūdžio. Dėl kitų Teisingumo ministerijos ir Vyriausybės kanceliarijos Teisės departamento pastabų, į kurias neatsižvelgta pateikta derinimo pažyma.

Dalykinio vertinimo išvada:

Teikiamas projektas iš esmės atitinka Vyriausybės darbo reglamento reikalavimus.

Skyriaus patarėja	R. Deveikienė

Ramunė Deveikienė, tel. 8 706 63 717, el. p. ramune.deveikiene@lrv.lt