AIŠKINAMASIS RAŠTAS

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS NEDARBO SOCIALINIO DRAUDIMO ĮSTATYMO NR. IX-1904 5 STRAIPSNIO PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO

1. Įstatymo projekto rengimą paskatinusios priežastys, parengto projekto tikslai ir uždaviniai

Nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojus Lietuvos Respublikos karo prievolės įstatymo pakeitimo įstatymui (toliau – Karo prievolės įstatymo pakeitimo įstatymas), pasikeitė privalomosios pradinės karo tarnybos atlikimo būdas ir alternatyviosios krašto apsaugos tarnybos trukmė. 12 mėnesių trukmės privalomoji pradinė karo tarnyba buvo pakeista 9 mėnesių trukmės nuolatine privalomąja pradine karo tarnyba, nuo 70 iki 90 dienų trukmės baziniais kariniais mokymais arba jaunesniųjų karininkų vadų mokymais (alternatyvioji tarnyba trunka 10 mėnesių, jei atliekama vietoj privalomosios karo tarnybos, arba 4 mėnesiai, jei atliekama vietoj bazinių karinių mokymų). Vadovaujantis Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo įstatymu, privalomosios pradinės karo tarnybos kariai ir asmenys, atliekantys alternatyviąją krašto apsaugos tarnybą, yra draudžiami pensijų ir nedarbo socialiniu draudimu, o vadovaujantis Lietuvos Respublikos nedarbo socialinio draudimo įstatymo 4 straipsnio 4 punktu ir 5 straipsnio 1 dalies 3 punktu, įgyja teisę į nedarbo išmoką ištarnavę ne mažiau kaip pusę nustatyto laiko. Dėl to gali susidaryti tokia situacija, kad asmuo, turėdamas neproporcingai mažą socialinio draudimo stažą, įgis teisę į nedarbo draudimo išmoką (pvz., privalomosios pradinės karo tarnybos karys, atleistas iš bazinių karinių mokymų po 35 dienų tarnybos, įgytų teisę į nedarbo išmoką).

Lietuvos Respublikos nedarbo socialinio draudimo įstatymo Nr. IX-1904 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas (toliau – projektas) parengtas siekiant apriboti nedarbo išmokos skyrimą asmenims, kurie nebaigė privalomosios pradinės karo tarnybos ar alternatyviosios krašto apsaugos tarnybos.

Konstitucinė doktrina karo prievolės atlikimą sieja su asmens (tinkamu) pasirengimu ginti valstybę, pvz., Konstitucinis Teismas 2009 m. rugsėjo 24 d. nutarime konstatavo, kad „piliečiai, turintys konstitucinę pareigą ginti valstybę nuo užsienio ginkluoto užpuolimo, galėtų šią pareigą tinkamai įvykdyti, bet jie turi būti tam gerai parengti“. Atsižvelgiant į tai, kad karo prievolės tikslas – pasirengti ginti valstybę, manytina, kad ir socialinės garantijos turėtų būti sietinos su karo prievolę ar jos dalį atlikusio asmens pasirengimu ginti valstybę, t. y. karinio parengtumo įgijimu.

Vadovaujantis ankstesnės redakcijos Karo prievolės įstatymo 18 straipsnio 1 dalies 3 punktu ir 3 dalimi, privalomosios pradinės karo tarnybos karys, paleistas iš tarnybos ištarnavęs bent pusę įstatyme nustatyto laiko, buvo įrašomas į aktyvųjį rezervą, t. y. buvo laikoma, kad jis įgijo tinkamą karinį parengtumą. Taigi manytina, kad įstatymo leidėjo ketinimas nedarbo socialinę garantiją numatyti asmenims, atleistiems iš tarnybos „ištarnavus ne mažiau kaip pusę nustatyto laiko“, iš esmės reiškė šios garantijos susiejimą su karinio parengtumo įgijimu. Naujos redakcijos Karos prievolės įstatymo 10 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kariai, paleidžiami iš bazinių karinių mokymų ar jaunesniųjų karininkų vadų mokymų nesibaigus Lietuvos kariuomenės vado nustatytam mokymų laikui, neįgyja pagrindinio karinio parengtumo, o šio įstatymo 7 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad, kai nuolatinę privalomąją pradinę karo tarnybą atliekantis karys paleidžiamas iš tarnybos pirma įstatymo nustatyto laiko „<...> atsižvelgiant į tai, ar karys atliktos nuolatinės privalomosios pradinės karo tarnybos metu įgijo pagrindinį karinį parengtumą, ar neįgijo, jis priskiriamas parengtajam arba neparengtajam kariuomenės personalo rezervui“.

2. Įstatymo projekto iniciatoriai (institucija, asmenys ar piliečių įgalioti atstovai) ir rengėjai

Projekto iniciatorius – Krašto apsaugos ministerija. Projektą parengė Socialinės apsaugos ir darbo ministerija.

3. Kaip šiuo metu yra reguliuojami įstatymo projekte aptarti teisiniai santykiai

Remiantis galiojančiomis teisės aktų nuostatomis, šiuo metu Lietuvos Respublikos nedarbo socialinio draudimo įstatymo 5 straipsnyje yra nustatyta, kad teisę į nedarbo draudimo išmoką turi asmenys, baigę privalomąją pradinę karo tarnybą ar alternatyviąją krašto apsaugos tarnybą arba kurie buvo atleisti iš šios tarnybos ištarnavę ne mažiau kaip pusę nustatyto laiko.

Lietuvos Respublikos nedarbo socialinio draudimo įstatymo 5 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, kurioms esant asmuo turi teisę į nedarbo socialinio draudimo išmoką. Šiuo metu galiojanti įstatymo 5 straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos redakcija yra nepakankamai aiški ir gali klaidinti.

4. Kokios siūlomos naujos teisinio reguliavimo nuostatos ir kokių teigiamų rezultatų laukiama

Priėmus projektą, pradinės karo tarnybos kariai ir asmenys, atliekantys alternatyviąją krašto apsaugos tarnybą, įgis teisę į nedarbo draudimo išmoką tik tuomet, jei jie bus baigę privalomąją pradinę karo tarnybą ar alternatyviąją krašto apsaugos tarnybą arba paleisti iš nuolatinės privalomosios pradinės karo tarnybos, kurios metu įgijo pagrindinį karinį parengtumą, todėl taip bus užtikrintas socialiai teisingesnis bei finansiškai pagrįstesnis nedarbo socialinio draudimo stažo bei nedarbo socialinio draudimo išmokos proporcingumas.

2012 metais iš 754 asmenų, dalyvavusių baziniuose kariniuose mokymuose, 613 (81 proc.) įgijo pagrindinį karinį parengtumą. 2013 metais iš 807 asmenų, dalyvavusių baziniuose kariuose mokymuose, 634 (79 proc.) įgijo pagrindinį karinį parengtumą. Paprastai asmenys atsisako tęsti mokymus per 5 darbo dienas, bet pasitaiko atvejų, kai asmuo atleidžiamas ištarnavęs daugiau kaip pusę nustatyto laiko. 2012 metais tokių asmenų buvo 5, 2013 metais – net 46, t. y. tie, kuriuos galėtų paliesti šis pakeitimas, jeigu jie kreiptųsi dėl išmokos.

Siekdami aiškumo, kartu siūlome patikslinti Lietuvos Respublikos nedarbo socialinio draudimo įstatymo 5 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą ir išdėstyti ją taip: „1. Teisę į nedarbo draudimo išmoką turi bedarbiais teritorinėje darbo biržoje įsiregistravę šio Įstatymo 4 straipsnyje nurodyti apdraustieji, kuriems teritorinė darbo birža nepasiūlė tinkamo darbo ar aktyvios darbo rinkos politikos priemonių ir jeigu jie atitinka bent vieną iš šių sąlygų:“.

5. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo rezultatai (jeigu rengiant įstatymo projektą toks vertinimas turi būti atliktas ir jo rezultatai nepateikiami atskiru dokumentu), galimos neigiamos priimto įstatymo pasekmės ir kokių priemonių reikėtų imtis, kad tokių pasekmių būtų išvengta

Galimas asmenų, kurie neteks teisės į nedarbo draudimo išmoką, nepasitenkinimas.

6. Kokią įtaką priimtas įstatymas turės kriminogeninei situacijai, korupcijai

Projektas neturės įtakos korupcijai ar kriminogeninei situacijai.

7. Kaip įstatymo įgyvendinimas atsilieps verslo sąlygoms ir jo plėtrai

Projektas neturės įtakos verslo sąlygoms ir jo plėtrai.

8. Įstatymo inkorporavimas į teisinę sistemą, kokius teisės aktus būtina priimti, kokius galiojančius teisės aktus reikia pakeisti ar pripažinti netekusiais galios

Priėmus teikiamą projektą, nereikės keisti galiojančių teisės aktų.

9. Ar įstatymo projektas parengtas laikantis Lietuvos Respublikos valstybinės kalbos, Teisėkūros pagrindų įstatymų reikalavimų, o įstatymo projekto sąvokos ir jas įvardijantys terminai įvertinti Terminų banko įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nustatyta tvarka

Projektas parengtas laikantis Valstybinės kalbos, Teisėkūros pagrindų įstatymų reikalavimų ir bendrinės lietuvių kalbos normų. Projekto sąvokos ir jas įvardijantys terminai nėra įvertinti Lietuvos Respublikos terminų banko įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nustatyta tvarka, nes įstatymo projekte nėra vartojamos naujai apibrėžiamos sąvokos.

10. Ar įstatymo projektas atitinka Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas ir Europos Sąjungos dokumentus

Projektas atitinka Europos žmogaus teisių konvenciją ir neprieštarauja Europos Sąjungos teisei.

11. Jeigu įstatymui įgyvendinti reikia įgyvendinamųjų teisės aktų, – kas ir kada juos turėtų priimti

Projektui įgyvendinti nereikės parengti įstatymo įgyvendinamųjų teisės aktų.

12. Kiek valstybės, savivaldybių biudžetų ir kitų valstybės įsteigtų fondų lėšų prireiks įstatymui įgyvendinti, ar bus galima sutaupyti (pateikiami prognozuojami rodikliai einamaisiais ir artimiausiais 3 biudžetiniais metais)

Įstatymui įgyvendinti papildomų biudžeto lėšų nereikės.

13. Įstatymo projekto rengimo metu gauti specialistų vertinimai ir išvados

Projekto rengimo metu nebuvo gauta specialistų išvadų.

14. Reikšminiai žodžiai, kurių reikia šiam projektui įtraukti į kompiuterinę paieškos sistemą, įskaitant Europos žodyno „Eurovoc“ terminus, temas bei sritis

Nėra.

15. Kiti, iniciatorių nuomone, reikalingi pagrindimai ir paaiškinimai

Nėra.