LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO

APLINKos APSAUGOS komitetas

PAGRINDINIO KOMITETO PAPILDOMA IŠVADA

DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS ARCHITEKTŪROS ĮSTATYMO PROJEKTO Nr. XIIP-4606(2)

2017-05-24 Nr. 107-P-19

Vilnius

1. Komiteto posėdyje dalyvavo: Komiteto pirmininkas Kęstutis Mažeika, Komiteto nariai: K. Bacvinka, L. Balsys, S. Gentvilas, J. Imbrasas, R. Morkūnaitė-Mikulėnienė, P. Nevulis, P. Saudargas, R. Sinkevičius, V. Vingrienė. Komiteto biuras: vedėja B. Pūtienė, patarėjai: A. Latvėnė, J. Jakučionytė, R. Matusevičiūtė, padėjėja V. Katinaitė. Kviestieji asmenys: Seimo narys Naglis Puteikis, aplinkos viceministrė Rėda Brandišauskienė, Aplinkos ministerijos Teritorijų planavimo, urbanistikos ir architektūros departamento direktorius Marius Narmontas ir Urbanistikos ir architektūros skyriaus vedėja Algimantė Treinienė.

2. Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvados ir kitų ekspertų pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Specialiųjų tyrimų tarnyba 2017-05-10	5	4	Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnyba (toliau – Specialiųjų tyrimų tarnyba), vadovaudamasi Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo 8 straipsnio nuostatomis, Lietuvos Respublikos Seimo Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos prašymu atliko Lietuvos Respublikos architektūros įstatymo projekto Nr. XIIP-4606(2) (toliau – Projektas Nr. XIIP-4606(2)), Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-4607(2) (toliau – Projektas Nr. XIIP-4607(2)) ir Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 25 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-4608(2) (toliau – Projektas Nr. XIIP-4608(2)) antikorupcinį vertinimą. Atlikus Projektų Nr. XIIP-4606(2) – Nr. XIIP-4608(2) antikorupcinį vertinimą nenustatyta, kad minėtų teisės aktų projektai tiesiogiai sudarytų sąlygų korupcijai. Tačiau iš dalies Projekto Nr. XIIP-4606(2) nuostatų neaišku, kaip jos (Projekto Nr. XIIP-4606(2) priėmimo atveju) turėtų būti įgyvendinamos, o tai laikytina papildomu korupcijos rizikos veiksniu. Be to, Projektu Nr. XIIP-4606(2) galimai nepakankamai reglamentuojami regioninių architektūros tarybų veiklos klausimai. Siekiant teisinio aiškumo dėl Projekto Nr. XIIP-4606(2) teikiame šias pastabas ir pasiūlymus: Projekto Nr. XIIP-4606(2) 5 straipsniu reglamentuojamos bendrosios architektų pareigos, o minėto straipsnio 1 dalies 4 punktas nustato, kad architektas privalo nusišalinti nuo veiklos ar darbo, kuris tiesiogiai ar netiesiogiai savo veiksmais gali išreikšti nepagarbą ir daryti neigiamą įtaką architektūrai, žmogui, visuomenei, kultūrai ir architekto profesinei reputacijai. Specialiųjų tyrimų tarnybos nuomone, iš minėtų nuostatų (o taip pat kitų teisės aktų) neaišku, kokios procedūros turėtų būti taikomos ir kokie padariniai įgyvendinant minėtas nuostatas kiltų tuo atveju, jeigu Projekto Nr. XIIP-4606(2) 5 straipsnio 1 dalies 4 punkte nustatytos aplinkybės atsirastų architekto, kuris neprilyginamas valstybės tarnautojui1 Pagal Projekto Nr. XIIP-4606(2) 10 straipsnio nuostatas valstybės tarnautojams prilyginami tik savivaldybių vyriausieji architektai; , veiklos atlikimo metu. Pavyzdžiui: Projekto Nr. XIIP-4606(2) aiškinamasis raštas suponuoja nuomonę, kad minėtų Projekto Nr. XIIP-4606(2) nuostatų įgyvendinimas bus siejamas su Architektūros paslaugų teikėjų Europos etikos kodekso2 Architektūros paslaugų teikėjų Europos etikos kodeksas priimto 2016 m. balandžio 22 d. Europos architektų tarybos generalinėje asamblėjoje. Prieiga per internetą: http://www.architekturumai.lt/profesine-etika/profesines-etikos-kodeksas/; nuostatų taikymu. Minėtas kodeksas nustato reikalavimus architektūros paslaugų teikėjams (pavyzdžiui, kad visi architektūros paslaugų teikėjai privalo atsisakyti teikti paslaugas, jeigu tai susiję su nusižengimais profesiniams principams; užtikrinti nepriklausomumo, nešališkumo ir sąžiningumo principų įgyvendinimą, nepažeisti teisės aktų ir pan.) ir numato, kad nors kodekso principų ar jų taikymo reikalavimų nesilaikymas nebūtinai bus motyvas ieškiniui ar drausminei bylai, tačiau į kodekse nurodytų gairių nesilaikymą turi būti atsižvelgiama prireikus nagrinėti architektūros paslaugų teikėjo elgesį ar tikrinti jo kompetenciją. Taigi, atsižvelgdami į aukščiau išdėstytą ir į Projektu Nr. XIIP-4606(2) siūlomu įstatymu siekiamus tikslus, manytume, kad Projektu Nr. XIIP-4606(2) turėtų būti, jeigu ir nedetalizuoti (tai galima padaryti įstatymą lydimaisiais teisės aktais), tai bent jau atskleidžiami minėtų nuostatų įgyvendinimo principai. Be to, minėtų siūlymų įgyvendinimas yra reikšmingas ir užtikrinant tinkamą architektų veiklos kontrolę, pavyzdžiui: atsiradus Projekto Nr. XIIP-4606(2) 5 straipsnio 1 dalies 4 punkte nustatytoms aplinkybėms manytume, kad būtų nepakankama, kad architektas nesiimtų darbo, (kuris tiesiogiai ar netiesiogiai gali išreikšti nepagarbą ir daryti neigiamą įtaką architektūrai, žmonėms, visuomenei, kultūrai ir architekto profesinei reputacijai), tačiau, siekiant išvengti situacijos, kada užsakovas kreipiasi į kitą architektą dėl savo pobūdžiu nepriimtino darbo atlikimo, apie atitinkamą savo veiksmą turėtų informuoti įgaliotas institucijas.	Pritarti	Įstatymo projekto 5 str. 4 punkto nuostatos, kuri numato, kad architektas privalo nusišalinti nuo veiklos ar darbo, kuris tiesiogiai ar netiesiogiai savo veiksmais gali išreikšti nepagarbą ir daryti neigiamą įtaką architektūrai, žmogui, visuomenei, kultūrai ir architekto profesinei reputacijai, įgyvendinimas sietinas su Architektų profesinės etikos kodekso, kurį tvirtina Lietuvos Respublikos rūmai, nuostatų įgyvendinimu. Architektų profesinės etikos kodeksas yra Įstatymo projekto įgyvendinamasis teisės aktas, kuriame bus atskleidžiami minėtų Įstatymo projekto nuostatų įgyvendinimo principai. Architektų profesinės etikos kodekso įgyvendinimą užtikrina Lietuvos Respublikos architektų rūmų įstatymo ir jo lydimųjų teisės aktų pagrindu veikianti Profesinės etikos taryba.
2.	Specialiųjų tyrimų tarnyba 2017-05-10	18	2. Pritardami Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento 2017 m. balandžio 25 d. išvados dėl Projekto Nr. XIIP-4606(2) 13 - 15 pastaboms, įvertinus regioninių architektūros tarybų veiklos svarbą, įgyvendinant Projekto Nr. XIIP-4606(2) 18 straipsnio 5 dalimi nustatomas funkcijas, siūlytume išdiskutuoti ar Projekto Nr. XIIP-4606(2) 18 straipsniu pakankamai reglamentuojami regioninių architektūros tarybų sudarymo ir veiklos klausimai, kadangi, mūsų nuomone, Projektu Nr. XIIP-4606(2) nesukonkretinami regioninių architektūros tarybų veiklos klausimai (sprendimų priėmimo mechanizmas (kiek narių privalo dalyvauti tam, kad taryba galėtų priimti teisėtą sprendimą; kaip balsuojama priimant sprendimus ir pan.), nesukonkretinami reikalavimai regioninių architektūros tarybų narių reputacijai, nėra aišku kaip bus užtikrinamas priimamų sprendimų objektyvumas bei nešališkumas (pvz., ar narys privalo nusišalinti kilus interesų konfliktui) ir pan. Dėl Projektų Nr. XIIP-4607(2) ir Nr. XIIP-4608(2) pastabų ir pasiūlymų neturime.	Pritarti	Regioninių architektūros tarybų sudarymo ir veiklos klausimai bus reglamentuoti tarybos nuostatuose, kuriuose nustatoma tarybos darbo tvarka, tarybos narių atšaukimo teisė ir šios teisės įgyvendinimo pagrindai. Įstatymo projekto 18 straipsnio 4 dalies nuostata dėl regioninių architektūros tarybų veiklos reglamentavimo patikslinta įvertinus Seimo kanceliarijos Teisės departamento 2017-04-25 pastabas, kuriomis siūloma regioninės tarybos nuostatuose nustatyti tarybos darbo tvarką, tarybos narių atšaukimo teisę ir šios teisės įgyvendinimo pagrindus.

3. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:

Eil. Nr.	Pasiūlymo teikėjas, data	Siūloma keisti	Pastabos	Pasiūlymo turinys	Komiteto nuomonė	Argumentai, pagrindžiantys nuomonę

str.	str. d.	p.

1.	Seimo narys Kęstutis Mažeika 2017-05-18	21	1	Argumentai: Atsižvelgiant į tai, kad įstatymo projekto svarstymo ir priėmimo procedūros Seime užtruko ir norinti užtikrinti, kad bus tinkamai bei laiku pasirengta įgyvendinti naujai priimtą įstatymą, siūlytina vadovautis Teisėkūros pagrindų įstatymo 20 straipsnio 4 dalies nuostata, kuri nurodo, jog teisės aktų, kuriais nustatomas naujas arba keičiamas esamas ūkio subjektų priežiūros teisinis reguliavimas, įsigaliojimas turėtų būti numatytas taikant dviejų datų įsigaliojimą – gegužės 1 d. arba lapkričio 1 d., taip pat šie teisės aktai turi būti priimti ir paskelbti ne vėliau kaip prieš 3 mėnesius iki jų įsigaliojimo dienos. Pasiūlymas: Pakeisti įstatymo projekto 21 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip: „1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2 dalį, įsigalioja 2017 m. liepos lapkričio 1 d.“	Pritarti

4. Balsavimo rezultatai:

4.1. Pritarti Komiteto nuomonei dėl Specialiųjų tyrimų tarnybos pateiktų pastabų ir pasiūlymų įgyvendinimo, balsuojant 9 – už; 1 – susilaikė.

4.2. Pritarti Seimo nario Kęstučio Mažeikos pateiktam pasiūlymui, balsuojant 9 – už; 1 – susilaikė.

Komiteto pirmininkas	Kęstutis Mažeika

Komiteto biuro patarėja Aistrida Latvėnė