Vilniaus miesto savivaldybės tarybos Antikorupcijos komisijai Vilniaus miesto savivaldybės administracijai E. pristatymo sistema Kopija Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijai	Į 2024-06-17 Nr. A51-90763/24(3.3.2.26E-TAR)

ANTIKORUPCINIO VERTINIMO IŠVADA

DĖL teisės aktų, reglamentuojančių kandidatų atranką ir skyrimo į savivaldybės įmonių valdybų narius

2024 m. rugsėjo d. Nr. 4-01-

Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnyboje (toliau – Specialiųjų tyrimų tarnyba) gautas Vilniaus miesto savivaldybės tarybos Antikorupcijos komisijos prašymas atlikti Vilniaus miesto savivaldybės mero sprendimų, susijusių su savivaldybės įmonių valdybų narių atrankos paskelbimu, specialiųjų reikalavimų kandidatams nustatymu ir jų skyrimo procedūromis, antikorupcinį vertinimą.

Specialiųjų tyrimų tarnyba atkreipia dėmesį, kad vadovaudamasi Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybos įstatymo 7 straipsnio („Specialiųjų tyrimų tarnybos uždaviniai“) 1 dalies nuostatomis1 Prieiga internetu: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/TAR.9C9FA25983BC/asr. , Specialiųjų tyrimų tarnyba vykdo baudžiamąjį persekiojimą dėl korupcinio pobūdžio nusikalstamų veikų, kriminalinę žvalgybą, korupcijos prevenciją, vykdo analitinę antikorupcinę žvalgybą ir kitus įstatymuose ir kituose teisės aktuose Specialiųjų tyrimų tarnybai nustatytus uždavinius. Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo (toliau – korupcijos prevencijos įstatymas) 8 straipsnio nuostatomis Specialiųjų tyrimų tarnyba atlieka norminių teisės aktų ar jų projektų antikorupcinį vertinimą, kurio esmė - esamo ir (ar) numatomo teisinio reguliavimo vertinimas antikorupciniu požiūriu ir teisinio reguliavimo trūkumų, galinčių sudaryti prielaidas korupcijai, nustatymas.

Kadangi Vilniaus miesto savivaldybės mero (toliau – meras) sprendimai (toliau – Sprendimai) yra individualaus pobūdžio teisės aktai, savo turiniu nesukuriantys naujo ar nekeičiantys esamo teisinio reglamentavimo, atsižvelgdama į aukščiau išdėstytą Specialiųjų tyrimų tarnyba šių Sprendimų turinio antikorupciniu požiūriu nevertins. Tačiau, kadangi minėti mero Sprendimai yra priimami atitinkamas procedūras reglamentuojančių teisės aktų pagrindu, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo 8 straipsnio 5 dalies 1, 2, 4 ir 5 punktų nuostatomis, Specialiųjų tyrimų tarnyba atliko šių teisės aktų nuostatų (kuriomis vadovaudamasis priimdamas sprendimus dėl valdybos narių atrankos ir skyrimo į Vilniaus miesto savivaldybės bendrovių, įmonių ir įstaigų valdybas2 Vilniaus miesto savivaldybės 2024-07-30 d. atsakymas į Specialiųjų tyrimų tarnybos 2024-07-10 raštą Nr. 4-01-6560. ) antikorupcinį vertinimą:

1. Kandidatų į valstybės ar savivaldybės įmonės, valstybės ar savivaldybės valdomos bendrovės ar jos dukterinės bendrovės kolegialų priežiūros ar valdymo organą atrankos aprašo (toliau – Aprašas), patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. birželio 17 d. nutarimu Nr. 631(su pakeitimais);

2. Valstybės tarnautojų ir kitų pasirenkamų asmenų, kurie skiriami į Vilniaus miesto savivaldybės valdomų įmonių valdybos narius arba už kuriuos siūloma balsuoti renkant Vilniaus miesto savivaldybės valdomų bendrovių kolegialius organus, parinkimo procedūrų gairių3 Prieiga internetu: https://aktai.vilnius.lt/document/30363359. (toliau – Gairės), patvirtintų Vilniaus miesto savivaldybės administracijos direktoriaus 2021-10-29 d. įsakymu Nr. 30-2873/21.

Siekdami mažinti korupcijos rizikos veiksnių atsiradimo tikimybę, taip pat siekdami teisinio reguliavimo išsamumo, nuoseklumo, skaidrumo ir atsparumo korupcijai, dėl minėtų teisės aktų teikiame žemiau išdėstytas pastabas ir pasiūlymus:

Kritinių antikorupcinių pastabų ir pasiūlymų neturime.

Kitos antikorupcinės pastabos ir pasiūlymai:

Aprašo ir Gairių nuostatos atranką inicijuojančiam subjektui suteikia diskreciją spręsti dėl specialiųjų reikalavimų kandidatams nustatymo, o tai sudaro sąlygas nepagrįstų, neobjektyvių ir nesąžiningų sprendimų priėmimui

2.1.1. Aprašo 4 punktas, 4.1 ir 4.2 papunktis nustato, kad:

„4. Valstybei ar savivaldybei atstovaujanti institucija arba valstybės ar savivaldybės valdoma bendrovė, į kurios dukterinės bendrovės kolegialų organą siekiama atrinkti valstybės tarnautojus ir kitus asmenis, <...>:

4.1. apie inicijuojamą šiame punkte nurodytų asmenų parinkimo procedūrą informuoja viešąją įstaigą Valdymo koordinavimo centrą (toliau – Valdymo koordinavimo centras) ir įmonę. Valdymo koordinavimo centras ir įmonė parinkimo procedūrą inicijuojančiam subjektui per 7 dienas nuo informacijos apie inicijuojamą parinkimo procedūrą gavimo dienos pateikia pasiūlymus dėl specialiųjų reikalavimų kandidatuojantiems asmenims nustatymo ir kompetencijos sričių, kurių specialistai geriausiai galėtų prisidėti prie įmonės strateginių tikslų įgyvendinimo;

4.2. per 7 dienas įvertina iš Valdymo koordinavimo centro ir įmonės gautus pasiūlymus, jei tokių pasiūlymų pateikta, ir priima sprendimą dėl specialiųjų reikalavimų kandidatuojantiems asmenims nustatymo <...>.“

Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo (toliau – Įstatymas) 231 straipsnio („Valstybės ir savivaldybių valdomos bendrovės bei dukterinės bendrovės visuotinio akcininkų susirinkimo renkamo kolegialaus priežiūros ar valdymo organo sudarymas“) 6 dalies nuostatos nustato, kad:

„6. Specialiuosius reikalavimus kolegialaus organo nariui savo sprendimu nustato atranką inicijuojantis subjektas.“

Nors pagal minėtas Aprašo nuostatas pasiūlymus dėl specialiųjų reikalavimų kandidatams į kolegialių organų narius (toliau – Kandidatas) turi pateikti Valdymo koordinavimo centras4 Valdymo koordinavimo centras - Lietuvos Respublikos Vyriausybės įsteigtas analitinis bei gerosios valdysenos principų įgyvendinimo centras, siekiantis užtikrinti nuoseklų ir profesionalų valstybės valdomų įmonių valdymą. Prieiga internetu: https://governance.lt/. ir įmonė, pagal Aprašo nuostatas atskirais atvejais (kada tokių pasiūlymų negauta) atranką inicijuojantis subjektas specialiuosius reikalavimus gali nustatyti vienasmeniškai remiantis subjektyvia nuomone. Taip pat svarbu, kad Aprašas neatskleidžia kaip ir kokia apimtimi atranką inicijuojantis subjektas turi atsižvelgti į pateiktus siūlymus (jeigu jie buvo pateikti), todėl Įstatymo nuostatos, kad „atranką inicijuojantis subjektas savo sprendimu nustato specialiuosius reikalavimus“ leidžia daryti išvadą, kad galutinį sprendimą dėl specialiųjų reikalavimų turinio priimantis atranką inicijuojantis subjektas gali neatsižvelgti į gautus pasiūlymus.

Atsižvelgdami į aukščiau išdėstytą manome, kad minėtos Aprašo ir Įstatymo nuostatos atranką inicijuojančiam subjektui suteikia diskreciją spręsti, kokie konkretūs specialieji reikalavimai kandidatams yra nustatomi. Tokia situacija laikytina ydinga antikorupciniu požiūriu, kadangi sudaro sąlygas nepagrįstų ir nesąžiningų sprendimų priėmimui (pavyzdžiui: atvejais, kada Valdymo koordinavimo centras ir įmonė pateikia įmonės strateginių tikslų įgyvendinimo požiūriu aktualius siūlymus, tačiau į juos neatsižvelgus yra nustatomi konkrečiam kandidatui palankūs specialieji reikalavimai).

Gairių 6, 8 ir 9 punktai nustato, kad:

„6. Organizatorius apie inicijuojamą procedūrą elektroniniu paštu ar kitomis elektroninėmis informacijos perdavimo priemonėmis informuoja Įmonę ir Valdymo koordinavimo centrą, nurodydamas 7 dienų terminą pasiūlymams pateikti dėl specialiųjų reikalavimų kandidatuojantiems asmenims ir kompetencijos sričių, kurių specialistai geriausiai galėtų prisidėti prie įmonės strateginių tikslų įgyvendinimo, nustatymo.

<...>

Organizatorius įvertina gautus pasiūlymus, jeigu jų pateikta, apibendrina ir teikia Administracijos direktoriaus įsakymo dėl parinkimo procedūrų vykdymo ir specialiųjų reikalavimų kandidatams nustatymo projektą. Administracijos direktoriaus įsakymas priimamas per 7 dienas nuo pasiūlymų, jeigu jų pateikta, gavimo.

Administracijos direktoriui priėmus įsakymą dėl parinkimo procedūrų vykdymo ir specialiųjų reikalavimų kandidatams nustatymo, per 5 dienas Organizatorius paskelbia apie parinkimo procedūrą (toliau – Skelbimas) Savivaldybės interneto svetainėje, esant poreikiui ir kitose visuomenės informavimo priemonėse, informuoja Įmonę, o Įmonė šią informaciją skelbia savo interneto svetainėje ir juridinių asmenų registro tvarkytojo leidžiamame elektroniniame informaciniame leidinyje.“

Atsižvelgdami į ankstesnėje pastaboje išdėstytus argumentus manytume, kad jie aktualūs ir minėtoms Gairių nuostatomis. Tačiau šiuo atveju taip pat svarbu, kad atvejais, kada pasiūlymų dėl specialiųjų reikalavimų negauta, diskrecija taip pat suteikiama organizatoriui – t. y. už parinkimo procedūrų organizavimą ir procesų valdymą atsakingo savivaldybės administracijos Žmogiškųjų išteklių valdymo skyriui (jo atstovams).

Taigi, manytume, kad minėtos Gairių nuostatos yra palankios korupcijos rizikos veiksnių dėl nepagrįstų, neobjektyvių ir nesąžiningų sprendimų priėmimo pasireiškimui.

Rizikos veiksniai dėl neobjektyvių atrankos komisijos sprendimų bei nesąžiningos komisijos narių veiklos

Aprašo 12, 16 punktų ir 12.3 papunkčio nuostatos nustato, kad:

„12. Atrankai į įmonės kolegialaus organo nepriklausomus narius atrankos komisija sudaroma atranką inicijuojančio subjekto sprendimu iš:

12.3. trijų narių – dviejų savivaldybei atstovaujančios institucijos (savivaldybės vykdomosios institucijos) deleguotų atstovų ir vieno savivaldybės tarybos sprendimu deleguoto nario, kai atliekama atranka į savivaldybės valdomos įmonės kolegialaus organo narius;

<...>

16. Atrankos komisija pirmame savo posėdyje turi išsirinkti atrankos komisijos pirmininką, kuris atsakingas už Apraše nurodytų atrankos komisijos procedūrų atlikimą laiku ir atrankos komisijos komunikavimą su atranką inicijuojančiu subjektu, įmone ir Aprašo 17 punkte nurodytais asmenimis.“

Pagal Aprašo12.3 papunkčio nuostatas atranką inicijuojantis subjektas (taip pat ir meras5 Aprašo 2.3 punktas nustato, kad „Atranką inicijuojantis subjektas – valstybei ar savivaldybei atstovaujanti institucija arba valstybės ar savivaldybės valdoma bendrovė, į kurios dukterinės bendrovės kolegialų organą atliekama atranka“. Pagal Aprašo 2.13 punkto nuostatas „Valstybei ar savivaldybei atstovaujanti institucija – valstybės įmonės savininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija ar valstybės valdomos bendrovės akcijų valdytojas arba savivaldybės vykdomoji institucija“. ) į atrankos komisijos narius gali deleguoti du atstovus, kurie, kaip sudarantys atrankos komisijos daugumą, gali nulemti atrankos komisijos sprendimus ir turėti reikšmės išsirenkant atrankos komisijos pirmininką. Taigi, tuo atveju jeigu tokių atrankos komisijos atstovų veikla ir sprendimai būtų įtakojami juos delegavusio subjekto, atrankos komisijos sprendimai gali būti šališki ir nepagrįsti.

Specialiųjų tyrimų tarnybos nuomone, šių (aukščiau išdėstytų) rizikos veiksnių pasireiškimo tikimybę pagrindžia Aprašo nuostatos, pagal kurias atrankos komisijai suteikiama diskrecijos teisė priimant jos kompetencijai priskirtus sprendimus, t. y.:

pagal Aprašo 38 punkto nuostatas atrankos komisija įgaliota priimti galutinį sprendimą dėl galutinio kandidatų sąrašo, lemiančio, kokie konkretūs kandidatai dalyvaus atrankoje:

„38. Atrankos komisija ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo Aprašo 37 punkte nurodytų dokumentų gavimo dienos įvertina atrankos agentūros pateiktą informaciją ir sudaro galutinį atrankos pokalbio kviestinų kandidatų sąrašą (toliau – kandidatų sąrašas). Kandidatų sąrašas gali neatitikti atrankos agentūros sudaryto trumpojo sąrašo, <...>“.

atrankos komisijos daugumai arba jos pirmininkui suteikiama lemiamo sprendimo teisė:

„38. <...> Sprendimas dėl galutinio kandidatų sąrašo sudarymo priimamas, kai už pasiūlytą kandidatų sąrašą balsuoja daugiau kaip 1/2 atrankos komisijos narių. Jei balsai pasiskirsto po lygiai, lemia atrankos komisijos pirmininko balsas <...>.“

atrankos komisijos daugumai arba jos pirmininkui suteikiama lemiamo sprendimo teisė dėl konkretaus kandidato pripažinimo laimėjusiu atranką:

“43. <…> Atrankos komisijos sprendimai priimami nedalyvaujant kandidatams ir laikomi priimtais, kai už juos balsuoja daugiau kaip ½ atrankos komisijos narių, dalyvaujančių atrankoje. Jeigu atrankos komisijos narių balsai pasiskirsto po lygiai, lemia atrankos komisijos pirmininko balsas <…>.”

Rizikos veiksniai dėl parinkimo procedūrą inicijuojančio subjekto diskrecijos ir subjektyvumo

2.3.1. Gairės – Vilniaus miesto savivaldybės priimtas teisės aktas, kurios reglamentuoja valstybės tarnautojų ir kitų pasirenkamų asmenų, kurie skiriami į Vilniaus miesto savivaldybės valdomų įmonių valdybos narius arba už kuriuos siūloma balsuoti renkant Vilniaus miesto savivaldybės valdomų bendrovių kolegialius organus, Pagal Gairių 4 punkto nuostatas parinkimo procedūrą inicijuoja Vilniaus miesto savivaldybės administracijos direktorius – t. y. pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą mero į pareigas skiriamas politinio pasitikėjimo valstybės tarnautojas6 Vietos savivaldos įstatymo 34 straipsnio („Savivaldybės administracijos direktorius“) 2 dalis nustato, kad „Savivaldybės administracijos direktorių skiria ir atleidžia meras. Savivaldybės administracijos direktorius skiriamas mero įgaliojimų laikui. Savivaldybės administracijos direktorius yra politinio (asmeninio) pasitikėjimo valstybės tarnautojas“. Prieiga internetu: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/TAR.D0CD0966D67F/asr. . Specialiųjų tyrimų tarnybos nuomone, ši aplinkybė gali būti vertinama kaip rizikos veiksnys, kad atskirais atvejais Gairių įgyvendinimas ir kandidatų parinkimo procedūros gali būti įgyvendinamos atsižvelgiant į mero nuomonę. Taigi, tokios rizikos pasireiškimas reikštų, kad parinkimo procedūrą inicijuojančio subjekto veiksmai ir / ar sprendimai gali būti neobjektyvus ir nesąžiningi.

2.3.2. Aukščiau išdėstytoje pastaboje nurodytus argumentus dėl galimų korupcijos rizikos veiksnių pasireiškimo pagrindžia tai, kad pagal Gairių nuostatas parinkimo procedūrą inicijuojančiam asmeniui suteikiama diskrecijos teisė:

a) arba spręsti dėl parinkto kandidato paskyrimo arba siūlymo už jį balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime, arba sudaryti kandidatų parinkimo komisiją (toliau – komisija), kuri teikia siūlymus dėl kandidatų:

“14. Administracijos direktorius, gavęs Organizatoriaus apibendrintą informaciją, įsakymą skirti parinktą kandidatą valdybos nariu arba siūlyti už jį balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime gali priimti iš karto arba, esant poreikiui, prieš priimdamas įsakymą sudaryti kandidatų parinkimo komisiją (toliau – Komisija), kuri teikia siūlymus Administracijos direktoriui dėl kandidato skyrimo valdybos nariu arba siūlymo už jį balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime. Administracijos direktoriaus įsakymas priimamas per 20 dienų nuo paraiškų pateikimo termino pabaigos.”

b) priimti sprendimą dėl komisijos sudėties ir kitų aplinkybių, galinčių turėti reikšmės komisijos darbui (t. y. kokie konkretūs asmenys bus skiriami į komisiją; iš kiek narių bus sudaryta komisija);

c) spręsti kreiptis ar ne į teisėsaugos, kontrolės ar kitas institucijas dėl turimos informacijos apie kandidatus pateikimo:

„20. Administracijos direktorius, prieš priimdamas sprendimą skirti parinktą kandidatą valdybos nariu arba siūlyti už jį balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime, dėl kandidato parinkimo valdybos nariu gali kreiptis į teisėsaugos, kontrolės ar kitas institucijas dėl turimos informacijos apie tokius asmenis pateikimo.“

3.	Kitų pastabų ir pasiūlymų neturime.

Atlikus Aprašo ir Gairių nuostatų (kuriomis vadovaujantis priimamas sprendimas dėl valdybos narių atrankos ir skyrimo į Vilniaus miesto savivaldybės bendrovių, įmonių ir įstaigų valdybas) antikorupcinį vertinimą darytina išvada, kad šių teisės aktų nuostatomis nustatytas teisinis reglamentavimas gali būti ydingas antikorupciniu požiūriu, kadangi:

Aprašo ir Gairių nuostatos atranką inicijuojančiam subjektui suteikia diskreciją spręsti dėl specialiųjų reikalavimų kandidatams nustatymo ir sudaro sąlygas nepagrįstų, neobjektyvių ir nesąžiningų sprendimų priėmimui;

Aprašo nuostatos sudaro sąlygas rizikos veiksnių dėl neobjektyvių atrankos komisijos sprendimų bei nesąžiningos komisijos narių veiklos pasireiškimui;

Gairių nuostatos sudaro sąlygas rizikos veiksnių dėl parinkimo procedūrą inicijuojančio subjekto diskrecijos ir galimo šališkumo pasireiškimui.

Vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo 8 straipsnio 8 dalies nuostatomis, prašome per du mėnesius nuo antikorupcinio vertinimo išvados gavimo dienos Lietuvos Respublikos Seimo teisės aktų informacinėje sistemoje paskelbti informaciją apie tai, kaip atsižvelgta (planuojama atsižvelgti) į pateiktas pastabas ir pasiūlymus, arba, jeigu į antikorupcinio vertinimo išvadoje pateiktas pastabas ir pasiūlymus neatsižvelgta, nurodyti priežastis ir motyvus, užpildant antikorupcinio vertinimo išvados įgyvendinimo pažymą7 Prieiga internetu: Prieiga: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/6ae7e2224d6511ec86bdcb0a6d573b32?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=9f575944-a544-4a78-aa6f-e1a39cfa9e4e. ir pateikti Specialiųjų tyrimų tarnybai nuorodą į ją.

Direktoriaus pavaduotojas	Egidijus Radzevičius

Gintas Kerbelis, tel. 0 706 63 294, el. p. gintas.kerbelis@stt.lt