LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
VIII (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO posėdžio NR. 343
STENOGRAMA
2016 m. gegužės 5 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininko pavaduotojai
I. DEGUTIENĖ ir A. SYSAS
PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF*). Mieli kolegos, pradedame popietinį posėdį. (Gongas)
Registracija.
Užsiregistravo 53 Seimo nariai. Kviesčiau ir kitus atvykti, nes popietinėje darbotvarkėje yra numatytas priėmimas.
15.01 val.
Gyvenamosios vietos deklaravimo įstatymo Nr. VIII-840 pakeitimo įstatymo Nr. XII-1919 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-4302(3) (priėmimas)
Pradedame svarstyti pirmąjį popietinės darbotvarkės klausimą – Gyvenamosios vietos deklaravimo įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Priėmimo stadija.
Gerbiami kolegos, kiek aš matau, trūksta mūsų čia, salėje. Kol kas priimkime pastraipsniui, o po to dar kartą užsiregistruosime ir pažiūrėsime.
Motyvai už, prieš. K. Masiulis. Atsiprašau. Pirmiausia pastraipsniui. Vienas straipsnis. Pastabų nėra. Galime bendru sutarimu pritarti? Galime.
Dabar motyvai dėl viso. K. Masiulis. Nėra. B. Vėsaitė. Nėra. M. Petrauskienė. Yra.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Aš tikrai siūlyčiau pritarti projektui. Gal tiek trumpai. Pritarti. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. V. V. Margevičienė, kurios nėra, norėtų kalbėti prieš. Pabandome… (Balsai salėje) A. Strelčiūnas suspėjo. Leiskite…
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Aš norėčiau atkreipti dėmesį. Vis dėlto mes skubame priimti įstatymo pataisą. Mes turime atkreipti dėmesį, kad šimtas tūkstančių žmonių nėra deklaravę savo gyvenamosios vietos arba deklaravę prie savivaldybės. Mes turime tą problemą ir mes į ją turime pažvelgti plačiau, nes šitie žmonės iš dalies nemoka ir mokesčių. Tai tiek.
PIRMININKAS. Dėkoju. Už norėtų dar kalbėti V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš balsuosiu už termino pratęsimą ir siūlau kitiems taip padaryti, nes mes paliekame nežinioje daugybę tūkstančių žmonių.
PIRMININKAS. Ar visi norite taip pat trumpai ir aiškiai kalbėti už? K. Kuzminskas.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Tikrai trumpai. Aš irgi pritariu šiai pataisai, nes faktiškai šiuo metu savivaldybės (būkime atviri) nesusitvarko su socialiniu būstu. Kai savivaldybės pasiūlys tiems žmonėms socialinius būstus, tada jie galės pereiti į juos ir tada bus registruoti, o šiuo metu žmonės neturi kentėti dėl savivaldybių aplaidumo. Ačiū.
PIRMININKAS. Ir S. Bucevičius, kuris sėdi kitoje vietoje. (Balsai salėje) Vaidevutės nebuvo. Prašom, Sauliau.
S. BUCEVIČIUS (LSF). Ačiū, pirmininke. Pritariame visi, bet mes turime išgirsti arba suprasti, kur mes padėsime virš šimto tūkstančių žmonių, jeigu mes neleisime savivaldybei jų įregistruoti? Jie neturi savo gyvenamosios vietos. Suprantama, kad nemokami mokesčiai. Savivaldybei ši funkcija pavesta, bet Vyriausybė turi atrasti galimybių arba skirti finansavimą, kad jiems suteiktų socialinį būstą. Manau, šiandien galime metams pratęsti, bet žiūriu į pirmininkę, kai ji, matyt, kalbės dėl šio įstatymo įgyvendinimo, reikia prašyti Vyriausybės aiškiai ir nedviprasmiškai savivaldybėms skirti lėšų socialiniam būstui įsigyti.
PIRMININKAS. Supratau.
Balsuojame. Vyksta balsavimas. Norėčiau paprašyti visų balsuoti.
Šio įstatymo priėmimas
Už balsavo 72, prieš – 1, susilaikė 5. Gyvenamosios vietos deklaravimo įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)
Replika po balsavimo – V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Pirmiausia laukia gerbiama Kristina. Jeigu jau laikotės tokios tvarkos, ji labai seniai stovi prie mikrofono.
PIRMININKAS. Aš žinau, ką ji pasakys. Prašom.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ką jūs sakote! (Juokas salėje) Kaip negražu!
Gerbiami kolegos, kodėl buvau užsirašiusi kalbėti prieš? Cituoju. 2016 m. sausio 30 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos parengtas pranešimas spaudai, kad iš tikrųjų savivaldybės neteisingai interpretuoja įstatymą. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija pasiūlė pinigus, gerbiamas Sauliau, tiems žmonėms, kurie nori nuomotis būstą. Deja, savivaldybės nesusitvarkė. Seime kuo toliau, tuo labiau tęsiasi teisinis nihilizmas. Vadinasi, niekas įstatymo nevykdo, o mes tada bėgame ir atidedame įstatymo vykdymą.
Brangūs kolegos, kiek gali mūsų valstybėje tęstis teisinis nihilizmas? Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. K. Miškinienė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Norėčiau atsakyti ponui A. Strelčiūnui ir poniai dėkodama visiems kolegoms už supratimą. Iš tikrųjų mokesčių nemoka, pone Strelčiūnai, nuomotojai, o ne nuomininkai. Ar tai yra socialinė funkcija tiesiog tikrinti nuomotojų mokesčių mokėjimą? Turbūt yra kitos institucijos. Aš sutinku ir esu kalbėjusi apie tai, kad tą problemą reikia spręsti, bet buvo duotas labai trumpas laikas. Parengtas projektas turbūt ne visai tinkamas. Vidaus reikalų ministerija pažadėjo, kad pateiks kokius nors realesnius siūlymus, kaip tą problemą spręsti. Paprasčiausiai dabar mes išgelbėjome tuos žmones – šimtą tūkstančių, nes jie atsiduria tarp žemės ir dangaus. Labai jums ačiū už supratimą.
PIRMININKAS. D. Jankauskas.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Labai trumpa replika po balsavimo. Gerbiamieji kolegos, problemos atidėjimas tikrai nereiškia sprendimo. Šiandien mes padarėme tiktai tiek, kad atidėjome problemos sprendimą. Ačiū.
PIRMININKAS. Visiškai su tuo visi sutinka.
15.08 val.
Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-4108(2) (priėmimas)
Svarstome antrąjį darbotvarkės klausimą – Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Po svarstymo pastabų nebuvo. Buvo? Teisės departamento. Ar norite pristatyti? Prašom.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Gerbiami kolegos, po svarstymo Seimo kanceliarijos Teisės departamentas pateikė du pasiūlymus, grynai techninio pobūdžio pastabas, kurioms Audito komitetas pritarė ir patikslino šiandien teikiamo priimti įstatymo projekto redakciją. Taigi Audito komitetas bendru sutarimu siūlo pritarti po svarstymo su redakciniais pakeitimais, kuriuos pasiūlė Teisės departamentas.
PIRMININKAS. Ar galime pastraipsniui priiminėti? (Balsai salėje)
Dėl 1 straipsnio yra Teisės departamento pastaba, kuriai pritarta. Ar galime pritarti? Pritarta. 2 straipsnis. Taip pat Teisės departamento pastaba. Jai pritarta. Ar galime pritarti? Pritariame.
Dėl motyvų, mačiau, nėra norinčių kalbėti.
Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitokią nuomonę, balsuojate kitaip.
Šio įstatymo priėmimas
Už balsavo 79, prieš nėra, susilaikė 2. Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymas (projektas Nr. XIIP-4108) yra priimtas. (Gongas)
15.10 val.
Triukšmo valdymo įstatymo Nr. IX-2499 2, 5, 7, 8, 9, 11, 13, 14, 17, 18, 24, 26, 27, 29 straipsnių pakeitimo ir 19, 20 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-3585(2)ES, Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3586(2) (svarstymas)
Svarstome kompleksinį – Triukšmo valdymo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir dviejų straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo ir Vietos savivaldos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektus. Svarstymo stadija. Pranešėja – V. Filipovičienė.
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Ačiū, pirmininke. Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-3585(2) ir nusprendė pritarti Sveikatos reikalų komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: už – 6, prieš – 1, susilaikė 2.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu V. Čmilytę-Nielsen. Gerbiama Viktorija, tribūna jūsų laukia.
V. ČMILYTĖ-NIELSEN (LSF). Aplinkos apsaugos komitetas buvo papildomas komitetas ir bendru sutarimu balsavo už.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Kviečiu A. Mitrulevičių. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas kaip papildomas svarstė Lietuvos Respublikos triukšmo valdymo įstatymo Nr. IX-2499 daugelio straipsnių pakeitimo ir 19, 20 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektą Nr. XIIP-3585. Komiteto sprendimas: iš esmės pritarti Lietuvos Respublikos triukšmo valdymo įstatymo Nr. IX-2499 daugelio straipsnių pakeitimui. Dėl komiteto priimto sprendimo buvo balsuota bendru sutarimu.
Taip pat norėčiau kartu pristatyti ir lydimąjį įstatymą – Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-3586. Komiteto sprendimas ir pasiūlymas – iš esmės pritarti Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-3586 ir siūlyti pagrindiniam komitetui šį projektą tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė. Balsuota bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Diskusijoje norinčių kalbėti nėra. Motyvai už, prieš. E. Gentvilas – prieš.
E. GENTVILAS (LSF). Aš turbūt susilaikysiu, nes man atrodo, kad yra per daug centralizuojama problema, kai iš tikrųjų savivaldos lygmeniu galimi dalykai, galimi sprendimai, dabar mes čia ir valandas sudėliojame. Aš noriu priminti, kad esame priėmę tokį įstatymą dėl kurortinių savivaldybių, kur kurortų savivaldybės gali numatyti statybos rangovų veiklos laiką, valandas kurortinio sezono metu, nekurortinio sezono metu. Tai čia šiek tiek yra prieštaravimas, man atrodo, esamiems įstatymams ir siaurinamos savivaldybių teisės nepaliekant joms jokių teisių nuspręsti, išvardiname labai konkrečiomis valandomis. Manau, kad ne visai optimalus įstatymo projektas, apribojantis savivaldos teises. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiami kolegos, balsuojame.
Už balsavo 71, prieš nėra, susilaikė 6. Triukšmo valdymo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir Vietos savivaldos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymų projektams po svarstymo pritarta. (Balsai salėje) Neturime tokios teisės.
15.15 val.
Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 82 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-4115(2) (svarstymas)
Svarstome Sveikatos sistemos įstatymo 82 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektą. Pranešėja – V. M. Čigriejienė. Prašau.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiami kolegos, Sveikatos reikalų komitetas buvo vieningas ir balsavo bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. M. Petrauskienė – Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas siūlo iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskusijoje norinčių kalbėti nėra. Motyvai už, prieš. A. Matulas – už.
A. MATULAS (TS-LKDF). Pasinaudodamas ponios M. Petrauskienės patirtimi, pasakysiu du žodžius, kad siūlau pritarti, kadangi atrodo, kad šitos koalicijos tai yra vienas rimčiausių sveikatos sistemos įstatymo projektų. Siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame.
Už balsavo 74, prieš nėra, susilaikė 2. Sveikatos sistemos įstatymo 82 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektui po svarstymo pritarta.
15.17 val.
Elektroninių ryšių įstatymo Nr. IX-2135 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3233(2) (svarstymas)
Svarstome Elektroninių ryšių įstatymo 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Svarstymo stadija. Pranešėjas – M. Bastys. I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiami kolegos, teikiamame įstatymo projekte kalbama, jog Teritorijų planavimo įstatyme numatytais atvejais bokštų ir stiebų, priskiriamų ypatingiems statiniams, išdėstymui rengiami elektroninių ryšių infrastruktūros vystymo specialieji planai, kurių organizavimo, rengimo, koregavimo, derinimo, tikrinimo, tvirtinimo tvarką nustato Elektroninių ryšių infrastruktūros vystymo specialiųjų planų rengimo taisyklės, tvirtinamos Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro ir Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymu.
Komitetas projektą patobulino, atsižvelgė į Teisės departamento, kitų suinteresuotų valstybės institucijų pastabas ir jam pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Motyvai. Nėra. Diskusijoje nėra užsirašiusių kalbėti. Balsuojame.
Už balsavo 67, prieš – 2, susilaikė 6. Po svarstymo Elektroninių ryšių įstatymo 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta.
15.20 val.
Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo Nr. XI-1425 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-897(2) (svarstymas)
Svarstome Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką. Gal ponas S. Šedbaras gali pateikti TTK išvadą? Ruošiasi O. Valiukevičiūtė. Atsiprašau, R. Popovienė.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas šį projektą svarstė 2016 m. balandžio 20 d. ir bendru sutarimu pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Siūlome pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu šios dienos gimtadieninkę – R. Popovienę.
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke.
PIRMININKAS. Dirba ir per gimtadienį.
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė ir pritarė įstatymo projektui, taip pat siūlo pagrindiniam Teisės ir teisėtvarkos komitetui tobulinti atsižvelgiant į Teisės departamento pastabas, kurioms komitetas pritarė. Taip pat komitetas siūlė atsižvelgti į Seimo narės G. Purvaneckienės siūlymus, kuriems komitetas taip pat pritarė.
Antra. Siūlė įvertinti, ar siūlomo 1 straipsnio dalies pakeitimo formuluotė nesusiaurins kompleksinių pagalbos priemonių gavėjų rato, pavyzdžiui, kad gautų psichologinę pagalbą, asmuo turi būti patyręs psichinį poveikį. Komitetas šiam įstatymo projektui pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Kviečiu Z. Žvikienę, Žmogaus teisių komiteto išvada.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Žmogaus teisių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 9, 10, 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymą. Bendru sutarimu iš esmės pritarėme pateiktam įstatymo projektui ir siūlome pagrindiniam Teisės ir teisėtvarkos komitetas tobulinti projektą. Atsižvelgėme į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Europos teisės departamento pastabas, kurioms komitetas pritarė, atsižvelgėme į Seimo narės G. Purvaneckienės siūlymus, kuriems komitetas pritarė, bei komiteto siūlymus dėl 2 straipsnio tobulinimo ir dėl 3 straipsnio atsisakymo. Kiek žinau, pagrindinis komitetas tai ir padarė. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu pagrindinį komitetą. Juliaus nėra? Poną S. Šedbarą kviečiu. Gerbiamasis pirmininko pavaduotojau, kadangi jūsų komitetas pagrindinis ir jūs nepritariate. (Balsai salėje) Yra dėl 1 straipsnio 2 dalies G. Purvaneckienės pasiūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Giedrei suteikiame žodį. Prašau.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Diskutuodami Teisės ir teisėtvarkos komitete mes priėjome prie bendros nuomonės – palikti tik vieną straipsnį. Su komiteto nuomone visais atžvilgiais aš sutinku.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Man atrodo, kad dėl visų pasiūlymų mes sutarėme ir galutinis variantas…
PIRMININKAS. Labai ačiū. Suprantu, kad dėl visų trijų pasiūlymų dėl atskirų 10 straipsnio dalių jūs sutarėte. Dėl to nereikia balsuoti. Labai ačiū.
Motyvai už – D. Kuodytė.
D. KUODYTĖ (LSF). Aš trumpai, kolegos. Man iš tiesų labai gaila, kad pagrindinis komitetas kolegės G. Purvaneckienės projektą truputį apkramtė, tačiau, nepaisant to, nuostatos, kurios liko, yra labai svarbios ir labai reikalingos įgyvendinant būtent aukų apsaugą ir informuojant jas apie tas galimybes apsisaugoti. Siūlyčiau balsuoti už ir galvoti, kaip toliau tobulinti šitą sistemą.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Ar galime bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Balsuojame. Vyksta balsavimas.
Už – 62, prieš nėra, susilaikė 9. Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymui pritarta po svarstymo.
15.25 val.
Baudžiamojo kodekso 147 ir 157 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1812(3) (svarstymas)
Svarstome Baudžiamojo kodekso 147 ir 157 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas vėl turėtų būti J. Sabatauskas, todėl vėl nuoširdžiai kviečiu S. Šedbarą.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šitas projektas yra papildantis Baudžiamąjį kodeksą ir sustiprinantis atsakomybę dviem požymiais, kada žmogus parduodamas priverstinei ar fiktyviai santuokai. Komitetas balandžio 20 dieną šį projektą svarstė ir bendru sutarimu už pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
PIRMININKAS. Dėkoju. Žmogaus teisių komitetas! Kur Žmogaus teisių komitetas? Gerbiamoji pirmininke, jeigu nėra jūsų kolegų, tai jums tenka eiti į tribūną. Ateikite į tribūną. Jūs turite pateikti išvadą, kurią turėtų pateikti O. Valiukevičiūtė, bet jos nėra. Mes duodame jums išvadą.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Žmogaus teisių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 147 ir 157 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą ir priėmė sprendimą pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui Nr. XIIP-1812(2) ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Europos teisės departamento pastabą ir Žmogaus teisių komiteto pasiūlymą, kuriems pritarė Žmogaus teisių komitetas. Komitetas sprendimą priėmė bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamoji pirmininke, ar jūs sutinkate su pagrindinio komiteto patobulintu variantu dėl jūsų pastabų? (Balsai salėje) Jeigu sutinka, tada nereikės čia daugelio procedūrų. Viskam pritariat, bet be žodelio „ar“.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Pritariame.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, diskutuoti užsirašiusių nėra. Dėl motyvų nėra. Balsuojame.
Už – 70, prieš nėra, susilaikė 2. Baudžiamojo kodekso 147 ir 157 straipsnių pakeitimo įstatymui po svarstymo pritarta.
15.29 val.
Civilinio kodekso 2.46 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3290(2) (svarstymas)
Svarstome kompleksinį 2-8 klausimą – Civilinio kodekso 2.46 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir… (Balsai salėje) Čia skirtingos stadijos, atsiprašau. Pirmiausia – Civilinio kodekso. Kviečiu S. Šedbarą pateikti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai yra projektas, kuris papildo Civilinio kodekso 2.46 straipsnį tokia nuostata, kad privatiems asmenims jau dabar yra pareiga juos įsteigus per pusę metų registruoti Registrų centre steigimo dokumentus, įstatus, lygiai tokia pati pareiga nustatoma ir viešiesiems asmenims, t. y. jeigu valstybės ar savivaldos lygmens teisės aktais įsteigtas, turi būti įregistruoti visi dokumentai arba po pusmečio jie netenka galios, tie steigimo teisės aktai. Sulyginama tiesiog viešųjų ir privačių asmenų.
Komitetas šį projektą svarstė balandžio 20 dieną, bendru sutarimu už pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir nutarė įregistruoti lydimąjį dokumentą, t. y. dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Teisės aktų registro nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ pataisos, nes reikia suderinti su nauja Civilinio kodekso redakcija ir teisės aktų registro nuostatus.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Diskutuoti užsirašiusių nėra. Dėl motyvų… Atsiprašau, nuskubėjau. Yra papildomas komitetas – P. Žeimys, Informacinės visuomenės plėtros komitetas. Prašom.
P. ŽEIMYS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Informacinės visuomenės plėtros komitetas svarstė teikiamą svarstyti įstatymo projektą. Iš esmės pritarė Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 2.46 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-3290 ir siūlo pagrindiniam komitetui pritarti Seimo Informacinės visuomenės plėtros komiteto sprendimui dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-3290, pakoregavus jį pagal Teisės departamento pastabas. Sprendimas priimtas bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Dabar jau galime balsuoti. Balsuojame.
Už balsavo 69, prieš nėra, susilaikė 3. Civilinio kodekso 2.46 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta po svarstymo.
15.31 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 17 d. nutarimo Nr. XII-694 „Dėl Teisės aktų registro nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-4336 (pateikimas)
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 17 d. nutarimo „Dėl Teisės aktų registro nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas. Pateikimo stadija. Pranešėjas – S. Šedbaras.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip ką tik pristatydamas Civilinio kodekso pataisą minėjau, komitetas pamatė, jog, svarstant ir priimant Civilinio kodekso pataisą, reikia koreguoti ir Teisės aktų registro nuostatus, kad būtų Civilinio kodekso normos atitinkamai įgyvendinamos, įvykdomos, todėl mes teikiame vieno punkto papildymą 13 punktu 14 papunkčiu ir nuostatus papildyti vienu nauju punktu. Komitete mes apsvarstėme, per priėmimą turėtume priimti ir Civilinio kodekso pataisą kartu su Teisės aktų registro nuostatų pataisomis. Tiek trumpai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų niekas nenori klausti. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Galime. Labai ačiū. Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti gegužės 24 dieną.
15.33 val.
Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo Nr. X-1809 315, 319 straipsnių ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo devintuoju5 skirsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-4079(2)ES (svarstymas)
Svarstome Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo 315, 319 straipsnių ir priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo devintuoju5 skirsniu įstatymo projektą. Pranešėjas – J. Sabatauskas. Gerbiamasis Juliau, pasirodykite tribūnoje.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė minėtą projektą ir komitetas, apsvarstęs negausias pastabas, pritarė iniciatorių pateiktam projektui bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskusijoje nėra norinčių kalbėti. Dėl motyvų kalbėti nėra. Balsuojame.
Už balsavo 71, prieš nėra, susilaikė 3. Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo kai kurių straipsnių ir priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo devintuoju5 skirsniu įstatymo projektui po svarstymo pritarta.
15.35 val.
Įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ Nr. IX-2206 45 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-4039 (pateikimas)
Dabar teks šiek tiek praleisti, pranešėja atvyks šiek tiek vėliau, paprašėme, kad paskubėtų. Svarstome darbotvarkės 12 klausimą – įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 45 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pateikimo stadija. Pranešėjas – A. Dudėnas. Kviečiu į tribūną.
A. DUDĖNAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, siūlau įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 45 straipsnio pakeitimą. Esminė šio įstatymo esmė yra ta, kad vietoj trijų darbo vietų siūlau pakeisti į tris minimalias mėnesines algas. Pagrindinis argumentas yra tas, kad buvo priimti tokie saugikliai dėl užsieniečių įmonių, tačiau šitie saugikliai sukėlė daug nepatogumų jau dabar veikiančioms įmonėms ir tokie ribojimai, kai nurodomas darbuotojų skaičius konkrečiai įmonei, ne visai atitinka, todėl siūlau ne visai atsisakyti tų saugiklių, o tiesiog darbo vietas pakeisti į minimalią mėnesinę algą. Tiesiog manau, kad toks pakeitimas irgi yra tam tikras saugiklis ir tiesiog neribos verslo, nes ypač provincijoje, mažuose miestuose ne visada įmonei yra fiziškai reikalingi trys darbuotojai. Tai tiesiog siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Pirmasis klausia K. Grybauskas.
K. GRYBAUSKAS (LSDPF). Gal jums yra žinoma, kiek tokių darbuotojų yra Lietuvoje, kuriems nėra jokio tikslo steigti tas tris darbo vietas? Sakykime, gydytojai, logistikos specialistai, kurie puikiausiai gali dirbti vienas, ir tos trys darbo vietos kaip ir visiškai nelogiškas reikalavimas.
A. DUDĖNAS (LSDPF). Visiškai sutinku, iš tikrųjų šitą įstatymą reikėtų praplėsti ir kitas pateikimas yra Vidaus reikalų ministerijos, kad jie lygiai taip pat mato. Manau, kad reikia ieškoti kelių, kad galbūt ir vienas aukštos kvalifikacijos specialistas, atvykstantis iš užsienio, galėtų dirbti ir jam galbūt nebūtinai reikėtų steigti įmonę ir turėti tam tikrą darbuotoją. Tai tikrai reikia…
PIRMININKAS. Klausia A. Lydeka.
A. LYDEKA (LSF). Ačiū, garbusis pirmininke. Norėčiau pranešėjo paklausti, kodėl nesiūlote visai atsisakyti tokių apribojimų, kurie tik suvaržo, apsunkina, tačiau realios jokios naudos neatneša. Tai vieną apribojimą keičiat kitu apribojimu. Be abejo, jis yra teisingesnis, paprastesnis, bet tai buvo galima radikaliai spręsti – visai atsisakant apribojimų.
A. DUDĖNAS (LSDPF). Iš dalies sutikčiau su jumis. Aš manau, svarstymo metu komitetuose galimi ir kiti pasiūlymai. Aš irgi sutikčiau, kad galbūt tas ribojimas dar turėtų būti mažinamas. Tikrai.
PIRMININKAS. Klausia J. Kondrotas.
J. KONDROTAS (DPF). Labai ačiū posėdžio pirmininkui. Mano klausimą K. Grybauskas ir ponas A. Lydeka paklausė, aš nenoriu kartoti. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau jūsų pasiteirauti tokio dalyko. Irgi mačiau, šita tema netgi siuntinėjau Vyriausybei siūlymus, kad taip būtų daroma. Pritariu jums. Bet gal reikėtų nustatyti tam tikrą labai paprastą formulę, pagal kurią būtų iš tikrųjų lengva atrinkti žmones, norinčius imigruoti. Tarkim, jeigu žmogus steigia darbo vietą sau, įsisteigia, tai kaip ir galėtų darbuotis, kitas galėtų būti… Pozityviai apibūdinant, jeigu jis ne į socialines pašalpas pretenduotų. Kitas dalykas, gal mes galėtume pagal išsilavinimą…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Sabatauskai, išmeskite tą butelį, labai triukšmas.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Tarkime, žmogus turi mokslų daktaro laipsnį, tai mes galime įsivaizduoti, kad jisai greičiausiai nebus pašalpų prašytojas. Štai pora tokių pozityvių dalykų. Kaip jūs į tai žiūrėtumėte, kad plėsiu truputį jūsų siūlymą?
A. DUDĖNAS (LSDPF). Aš tikrai žiūrėčiau teigiamai ir yra žmonių, kurie kelia tą klausimą. Išties manau, kad kitas bus pateikiamas Vidaus reikalų ministerijos, tam tikras kitoks požiūris. Tai, aš manau, Seimas ir komitetas dar turėtų prie šių projektų padirbėti ir galbūt tikrai atverti tas duris aukštos kvalifikacijos specialistams. Tikrai pritarčiau.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, man ta minimali atlyginimo dydžio triguba suma atrodo kaip nelabai gal didelis atlyginimas normaliam specialistui. Ar nebus kokių piktnaudžiavimų? Faktiškai kaip čia išeina? Pusantro VDU beveik tie trys atlyginimai? Tai kiekvienas save gerbiantis geros kategorijos specialistas maždaug tiek ir turi gauti. Ar nereikėtų pagalvoti gal apie didesnį variantą, arba bent, sakykime, vieną MMA, porą VDU, kažką tokio. Tada mes tikrai žinosime, kiek yra atlyginimo, nebus suminis atlyginimas už darbą žmogui, kuris ir taip tiek turi gauti. Jūs įsivaizduojate, supratote mano mintį, kad gali būti šioks toks manipuliavimas?
A. DUDĖNAS (LSDPF). Išties supratau, bet aš ir sakiau, kad aš keičiu tris darbo vietas. Čia kaip saugiklis buvo įdėtos trys darbo vietos, kad įmonė normaliai atseit veiktų. Tarkime, aš manau, kad būtent algos nustatymas yra mažesnis ribojimas, o kaip ir kolegos minėjo, kad svarstant ateityje, kad galėtų atvykti ir specialistai, tarkime, nesteigdami kokių nors įmonių, tai kokias nors mes jiems sąlygas galėtume kelti, tarkime, ar du vidutiniai atlyginimai, ar panašiai, tai tikrai taip.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūs atsakėte į visų Seimo narių klausimus. Motyvai už – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, iš tikro reikėtų paremti ir šį, ir greta esantį kitą įstatymą. Aš gal užsirašiau ir tuo, ir kitu klausimu kalbėti, tai vienu kartu pasakysiu, kad juos abu reikėtų paremti dėl kelių aplinkybių.
Pirmiausia Lietuvoje kvalifikuotų žmonių trūksta, o žmones, kurie save patys įdarbina, tikrai nereikėtų dar kaip nors apriboti ir visaip suvaržyti jų galimybes veikti. Yra aibė veiklos sričių, kur įdarbinti tris asmenis yra ne taip lengva arba visai neapsimoka, nes tiesiog tokių asmenų gali net ir rinkoje nebūti. Tarkime, labai aukštos technologijos specialistai, informatikai ir panašiai. Gal jis vienas sugeba atlikti darbus, o jam reikia dirbtinai įdarbinti keletą žmonių. Man elektroninį laišką parašė pora, net ne vienas, o pora užsieniečių, kurie susidūrė su tokia situacija. Jie motyvuoja lygiai taip sakydami, kodėl mums reikia dirbtinai įdarbinti trejetą žmonių, kada mums užtenka savo paties kompetencijos. Bet jie neprašo duonos, neprašo iš mūsų pašalpų, neprašo kokių socialinių garantijų. Jie tiesiog gražiausiai čia dirba, vystys mūsų ekonomiką, mokės mokesčius ir tvarkingai gyvens. Kai kurie iš jų yra pabėgę iš Rusijos, tiesiog negali pakęsti ano režimo, o su savo aukštųjų technologijų verslu čia nori integruotis, o mes darome dirbtines kliūtis.
Aš manau, kad mes turėtume labai stipriai peržiūrėti visą įstatymų kompleksą ir paskatinti tokius žmones kurtis ir integruotis čia, Lietuvoje.
PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame. Gerbiamieji kolegos, vyksta balsavimas, kviečiu balsuoti.
Už balsavo 63, prieš nėra, susilaikė 6. Po pateikimo įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 45 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta. Pagrindinis komitetas.
Dėl vedimo tvarkos – A. Lydeka. Dėl ko?
A. LYDEKA (LSF). Gerbiamasis pirmininke, pagrindiniu komitetu siūlau Užsienio reikalų komitetą. Kaip ir įprasta, šį įstatymą visada svarsto Užsienio reikalų komitetas. Nebent jei papildomas norėtų pasvarstyti Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, tai gali. Bet šiaip pagrindinis turi būti Užsienio reikalų komitetas.
PIRMININKAS. Supratom. Su tuo nesutinka Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas, kaip suprantu.
A. PAULAUSKAS (DPF). Nesutinku todėl, kad neseniai tą įstatymą mes teikėme Seimui ir mūsų komitetas buvo pagrindinis. Nežinau, kodėl sako, čia praktika tokia.
PIRMININKAS. Gerai, kolegos, balsuosime. Yra prašymas, tokia tvarka yra. Dabar balsuojame. Kas pritariate, kad pagrindinis būtų Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, balsuojate už, kas už tai, kad pagrindinis būtų Užsienio reikalų komitetas, balsuojate prieš. Kitokie neskaičiuojami. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, ne triukšmaukite, o balsuokite! (Vaiko verksmas) Matote, net vaikai susijaudina.
Vienu balsu nugalėjo Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, jis bus pagrindinis. Papildomi – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, Užsienio reikalų komitetas ir Žmogaus teisių komitetas. Siūloma svarstyti… (Balsai salėje)
Gerbiamieji kolegos, dar suklydo kažkas. Dar kartą skelbiu balsavimą. Už – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, prieš – Užsienio reikalų komitetas. Gerbiamieji kolegos, tie, kurie stovi galiorkoje, balsuokite! Dar vieno balsavimo nebus. Vyksta balsavimas. Situacija iš esmės pasikeitė: 34 balsavo už Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą, 36 – už Užsienio reikalų komitetą. Taigi pagrindinis – Užsienio reikalų komitetas ir trys komitetai papildomi. Ekonomikos tikrai čia nereikia. (Balsai salėje) Gerai, ir Ekonomikos komitetas. Įrašome dar vieną. Tvarka. Svarstymas – birželio 16 dieną.
Matau, L. Dmitrijeva dar nori komisiją pasiūlyti.
L. DMITRIJEVA (DPF). Ne, ne komisiją, aš norėjau pasakyti, kad mano balsas buvo už. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Tai vis tiek, gerbiama Larisa, jūs neišgelbėjote. Mes į protokolą įrašome, bet balsavimo tai jau nepakeičia. Viskas, tokia praktika pas mus buvo susiklosčiusi. Baigiame šitą klausimą.
15.48 val.
Garantijų komandiruotiems darbuotojams įstatymo Nr. X-199 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-4337, Valstybinės darbo inspekcijos įstatymo Nr. IX-1768 6 straipsnio ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-4338 (pateikimas)
Matau R. Sargūną, kuris nekantrauja pateikti porą įstatymų projektų. Garantijų komandiruotiems darbuotojams įstatymo pakeitimo įstatymo projektas ir jį lydintis Valstybinės darbo inspekcijos įstatymo 6 straipsnio ir priedo pakeitimo įstatymo projektas.
R. SARGŪNAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, pristatau Garantijų komandiruotiems darbuotojams įstatymo Nr. X-199 pakeitimo įstatymo projektą. Įstatymo paskirtis yra užtikrinti garantijas darbuotojams, atsiųstiems iš kitų valstybių laikinai dirbti Lietuvos Respublikos teritorijoje. Ne valstybių narių teritorijose įsisteigusioms įmonėms negali būti taikomos sąlygos, palankesnės už tas, kurios taikomos valstybės narės teritorijoje įsisteigusioms įmonėms. Šis įstatymas taikomas, kai darbuotojas siunčiamas laikinai dirbti į Lietuvos Respublikos teritoriją. Šis įstatymas netaikomas prekybinių laivų įguloms, nes joms galioja Prekybinės laivybos įstatymas.
Kokios būtų garantijos komandiruotiems darbuotojams? Komandiruotam darbuotojui, neatsižvelgiant į teisę, taikytiną darbo sutarčiai ar darbo santykiams, turi būti taikomos Lietuvos Respublikos darbo įstatymų, kitų norminių teisės aktų, įskaitant praplėstų kolektyvinių šakos ir teritorinės sutarčių, nuostatos, kurios nustato maksimaliojo darbo laiko ir minimaliojo poilsio laiko trukmę; minimalių kasmetinių atostogų trukmę; minimalųjį darbo užmokestį, įskaitant padidintą apmokėjimą už viršvalandžius ir naktinį darbą; laikinųjų darbuotojų darbo sąlygas; darbuotojų saugą ir sveikatą; asmenų iki 18 metų, nėščiųjų, neseniai pagimdžiusių ir krūtimi maitinančių darbuotojų apsaugą darbe; diskriminacijos darbe draudimą. Šis įstatymas būtų taikomas, kada komandiruotės trukmė neviršija 30 dienų Lietuvoje. Dar yra tokia nauja formuluotė: jeigu darbuotojas dirba pas subrangovą, kuris yra darbdavys, rangovas privalo pareikalauti duomenų apie tą dirbantįjį ir jeigu subrangovas, tokiu atveju darbdavys, jam laiku nesumoka atlyginimo ar nenori mokėti, jie atsako abu kartu subsidiariai. Tada atlyginimą moka pats rangovas.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. K. Grybauskas. Prašom.
K. GRYBAUSKAS (LSDPF). Aš noriu paklausti. Gerai, kad čia taikote tai, ką mūsų šalis numato daryti. Gal tam ir reikėtų pritarti, bet kai kurių garantijų reikia ir mūsų komandiruotiems žmonėms. Ar tai galios kitoje šaly?
R. SARGŪNAS (DPF). Praktiškai yra kelios Skandinavijos šalys, jose netaikoma tokia kategorija kaip minimalus atlyginimas. Čia tam tikrų iškyla niuansų, kai į mūsų šalį dirbti atvyksta jų komandiruoti darbuotojai ir kai pradedame kalbėti apie minimalų atlyginimą, jo kategoriją, tai jiems nesuvokiama ta sąvoka, vyksta netgi teisiniai ginčai ir yra daug skundų. Pavyzdžiui, vien šiais metais jau per 70 skundų yra atsiųsta iš Klaipėdos uosto, iš laivų statybos įmonių, kadangi užsieniečiai dirba, jie aukštai kvalifikuoti, jų dideli atlyginimai ir iškyla įvairių niuansų dėl algų.
Kada, sako, ir mūsų žmonėms bus atitinkamas komandiruočių lygis, dienpinigiai bus mokami? Manau, Lietuvos darbdaviai tą užtikrina, nes jeigu neužtikrintų, tai negalėtų, vienas dalykas, nei konkurencinėje kovoje dirbti, ir prarastume tą darbo jėgą, kuri pakankamai aukštai kvalifikuota. Tai liestų ir tolimųjų reisų vairuotojus, ir kitų kategorijų darbuotojus, kuriem turi būti atlyginta panašiai ir kaip kitose šalys.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Ričardai, jeigu jūs kalbėtumėte į mikrofoną, girdėtų visi, ne vienas Seimo narys.
R. SARGŪNAS (DPF). Pasistengsiu.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Iš tikrųjų Teisės departamentas (ir jūs tikriausiai skaitėte, gerbiamasis kolega) pateikė nemažai pastabų dėl jūsų įstatymo projekto. Visada norisi, kad įstatymas būtų aiškus ir suprantamas žmogui. Jūs čia labai daug suvėlėte, suvėlėte. Gal yra labai daug ir tiesos, girdėjau, kolegai bandėte atsakyti. Ar galėtumėte trumpai ir aiškiai pasakyti šio įstatymo naudą dviem žodžiais, dviem sakiniais?
R. SARGŪNAS (DPF). Jo nauda, kad atvykę užsienio šalių darbuotojai į Lietuvą darbo sąlygas ir darbo užmokestį turėtų pagal mūsų veikiančią teisinę bazę ir būtų dėl to garantuoti, kad kontrolės mechanizmą visiškai vykdytų Valstybinė darbo inspekcija ir galėtų kontaktuoti su tų valstybių kontroliuojančiomis institucijomis, kad žmogus jaustųsi visiškai apdraustas ir turėtų visas garantijas.
PIRMININKAS. Ir paskutinis klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Dėkoju pirmininkui. Gerbiamas kolega, beveik atsakėte, bet aš norėjau paklausti dar, ar nekilo mintis tuos siūlymus kelti į dabar naujai svarstomą Darbo kodeksą, gal čia būtų irgi tikę ir nereikėtų atskirų svarstymų? Ačiū.
R. SARGŪNAS (DPF). Aš manau, kad dėl Darbo kodekso dabar yra kūrybinės kančios, jis pas mus tik gimsta, mes jį dar svarstome. Šis procesas buvo žymiai greitesnis, ir greičiau bus šito įstatymo taikymo progresas. O perspektyvoje – kodėl gi ne.
PIRMININKAS. Ačiū gerbiamam pranešėjui. Kančios jau seniai baigėsi, dabar tik darbas liko. Taigi, gerbiamieji kolegos, motyvai už, prieš. Balsuojame. (Balsai salėje)
Už balsavo 53, prieš nėra, susilaikė 14. Garantijų komandiruotiems darbuotojams įstatymo pakeitimo įstatymo ir Darbo inspekcijos įstatymo 6 straipsnio priedo pakeitimo įstatymo projektams po pateikimo pritarta.
Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti birželio 9 dieną.
15.55 val.
Baudžiamojo kodekso papildymo 2471 straipsniu įstatymas Nr. XIIP-309GR (pateikimas)
Jau atvyko G. Grigaitė – Lietuvos Respublikos Prezidento patarėja. Ji pateiks Baudžiamojo kodekso papildymo 2471 straipsniu įstatymo projektą, grąžinimą.
G. GRIGAITĖ. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota jums pristatyti Lietuvos Respublikos Prezidento šių metų balandžio 26 dienos dekretą „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo priimto Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso papildymo 2471 straipsniu įstatymo grąžinimo Seimui pakartotinai svarstyti“.
Įstatymo Baudžiamasis kodeksas yra pildomas nauju straipsniu, pagal kurį baudžiamojon atsakomybėn galėtų būti traukiamas bet kuris asmuo, kuris atskleidė arba viešai paskelbė ne viešojo teismo posėdžio bylos medžiagą ar jos dalį, taip pat viešojo teismo posėdžio bylos medžiagą ar jos dalį, kurią teismas pripažino nevieša. Prezidentės nuomone, toks reguliavimas visų pirma sudaro prielaidas visuotiniam baudžiamajam persekiojimui. Remiantis šiuo straipsniu baudžiamasis persekiojimas būtų pradedamas tiek visuomenės informavimo priemonių atstovams, tiek proceso dalyviams, tiek ir teismo posėdyje nedalyvavusiems, bet informaciją sužinojusiems ir ją paskelbusiems asmenims vien tik už paties atskleidimo ar viešo paskelbimo faktą, nepriklausomai nuo atskleistos informacijos turinio ir dėl to atsiradusių padarinių pobūdžio.
Antra. Toks reguliavimas pakerta pamatinius demokratinius principus, t. y. žodžio laisvę, visuomenės teisę gauti informaciją apie teismo procesus ir teisingumo vykdymą.
Konstitucija įpareigoja įstatymo leidėją bylų nagrinėjimą teismuose sureguliuoti taip, kad proceso dalyviams ir visuomenei būtų sudarytos sąlygos žinoti apie teismuose nagrinėjamas bylas bei priimtus sprendimus. Europos Žmogaus Teisių Teismas ne kartą yra pažymėjęs, kad visuomenė turi teisę gauti informaciją, susijusią su teisingumo vykdymu, taip pat akcentavęs svarbų žiniasklaidos vaidmenį demokratinėje visuomenėje, jos pareigą skelbti informaciją, esančią visuomenės intereso dalyku ir visuomenės teise tokią informaciją žinoti.
Teisinga pusiausvyra tarp tarpusavyje konkuruojančių konstitucinių vertybių, visuomenės intereso būti informuota ir asmens privataus gyvenimo, taip pat valstybės profesinių ar komercinių paslapčių apsaugos išlaikyti yra būtina, tačiau tai negali būti daroma iš esmės paneigiant vieną esminių konstitucinių garantijų – visuomenės teisę žinoti, nes yra nesuderinama su stiprios pilietinės visuomenės siekiu ir demokratine valstybės raida.
Trečia. Priimtas įstatymas nustato perteklinį teisinį reguliavimą, nes, pirma, Konstitucijoje nustatyta, kad visuose teismuose bylos nagrinėjamos viešai. Kartu nurodomos aplinkybės, kurioms esant teismo posėdžiai gali būti uždari. Žmogaus asmeninio ar šeimyninio gyvenimo slaptumui apsaugoti, taip pat jeigu viešai nagrinėjama byla gali atskleisti valstybinę, profesinę ar komercinę paslaptį. Paminėtos vertybės neabejotinai yra gerbtinos ir saugotinos teisinėje valstybėje, tačiau jos jau yra ginamos galiojančiuose įstatymuose numatytomis tiek baudžiamosiomis, tiek administracinėmis priemonėmis.
Antra. Baudžiamoji teisė yra kraštutinė priemonė, reguliuojanti visuomeninius santykius. Ji gali būti taikoma tik tada, kai tų pačių rezultatų negalima pasiekti kitomis, nesusijusiomis su kriminalinių bausmių taikymo priemonėmis. Atsižvelgiant į tai, pirmiausia turi būti išanalizuotos ir esant poreikius patobulintos galiojančių teisės aktų nuostatos, nes naujos veikos kriminalizavimas galimas tik tada, kai jis yra pagrįstas objektyviais esamo reguliavimo nepakankamumą rodančiais kriterijais.
Atsižvelgdama į pateiktus argumentus, kviečiu gerbiamuosius Seimo narius palaikyti šį Prezidentės veto ir įstatymą laikyti nepriimtu. Dėkoju už jūsų dėmesį.
PIRMININKAS. Dar jums teks atsakyti į kai kurių Seimo narių klausimus. Pirmasis klausia N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (MSNG). Gerbiama Prezidentės atstove, kaip tik iliustruodamas jūsų išsakytus argumentus, aš norėjau paklausti jūsų nuomonės. Šiaulių apygardos teisėjas Z. Kavaliauskas Seimo nario socialdemokrato E. Žakario buvusios padėjėjos V. Račienės byloje priėmė keistą sprendimą. Gerbiamo E. Žakario buvusi padėjėja turėjo nuo 70 % iki 90 % aklumą, tačiau vairavo automobilį. Šiauliečiai pasipiktino, kilo didelis triukšmas ir kelios medikų komisijos pripažino, kad ji vairuoti gali, t. y. aklumas yra žymiai mažesnis, negu buvo nustatyta dokumentuose. Deja, teisėjas Z. Kavaliauskas įslaptino tą teismo posėdį ir dabar nei jūs, nei visuomenė, nei mes, sėdintys čia, salėje, panašu, kad niekada ir nesužinosime, kaip Seimo nario E. Žakario buvusiai padėjėjai pavyko pasiekti turint 90 % aklumą važinėti automobiliu ir vežioti gerbiamą Seimo narį E. Žakarį. Jeigu Prezidentės siūlomas veto nepereitų, iš tikrųjų susidarytų situacija…
PIRMININKAS. Gerbiamas Nagli, užbaikit klausimą.
N. PUTEIKIS (MSNG). …kad teisėjai masiškai, naudodamiesi tuo, kad nėra nei tarėjų, nei prisiekusiųjų, pradėtų dangstyti tokius atvejus ir visuomenė būtų visiškai sutrikusi, nes nebūtų įmanoma sužinoti, kaip šitaip prasisuka šitie gudrieji socialdemokratai.
PIRMININKAS. Ačiū.
G. GRIGAITĖ. Prezidentės veto tikslas kaip tik ir yra nesudaryti prielaidų piktnaudžiauti teismams tomis slaptų posėdžių medžiagomis. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti atvirkščiai. Ar nesutiktumėte vis dėlto, kad yra tokių atvejų, kada reikėtų bausti ir neaišku, dar ką stipriau bausti? Tarkime, pedofilijos skandalas. Įsivaizduokime, kad yra svarstomas pedofilijos atvejis, pedofilijos byla teisme, ir akivaizdu, kad vaiko interesai yra tokie, kad kuo mažiau žinotų apie tai. Tai yra tikras interesas. Koks nors žmogus ima ir paskleidžia… O žiniasklaidai pedofilija visados yra smalsu. Televizijos rodo, laikraščiai rašo. Kaip jūs tai vertintumėte? Lietuva yra labai maža. Šitai šeimai net pavardę pakeitus sunku pasislėpti. Šitas vaikas yra visur matomas, jam gyvenimas visiškai sugadintas. Važiuoti į kitą valstybę? Kaip tada nebausti tokios žiniasklaidos atstovo? Yra tokių atvejų, kai reikėtų bausti. Mano supratimu, didesnę žalą padaro abudu: ir tas, kuris išnešė iš slapto posėdžio, ir tas, kuris ją paskleidė. Ar ne?
PIRMININKAS. Norėčiau paprašyti suspėti per minutę. (Balsai salėje)
G. GRIGAITĖ. Kaip aš jau ir minėjau, galiojantis teisinis reguliavimas sudaro prielaidas užtikrinti tokių asmenų atsakomybę. Kaip žinoma, Baudžiamasis kodeksas numato atsakomybę už privataus gyvenimo… kas apimtų ir nepilnamečio asmens apsaugą. Taip pat mes turime specialias nuostatas – Nepilnamečių apsaugos nuo neigiamos informacijos įstatymą, kuris suteikia žurnalistų etikos inspektoriui pareigą užtikrinti, kad nepilnamečių interesai žiniasklaidoje būtų apsaugoti. Jeigu jis mato, kad yra paskleista neigiama informacija, turinti neigiamą įtaką nepilnamečių interesams, žurnalistų etikos inspektorius gali pasirinkti: arba jisai pats tada taiko administracinę atsakomybę, arba jisai kreipiasi į prokuratūrą dėl baudžiamojo ikiteisminio tyrimo proceso pradėjimo.
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiama pranešėja, man keista. Kažkaip Prezidentė lyg ir pasitikėdavo teismais ir, kai darydavo metinius pranešimus, ji visada girdavo, kad teismai geriau dirba, atsakingiau, teisingiau. Ką, dabar jau Prezidentė nepasitiki teismais?
G. GRIGAITĖ. Šitas Prezidentės veto jokiu būdu nesusijęs su pasitikėjimu ar nepasitikėjimu teismais. Šitas veto yra susijęs su visuomenės teise gauti informaciją, visuomenės informavimo atstovams informuoti visuomenę apie teismo procesus ir vykdomą teisingumą.
P. GRAŽULIS (TTF). Taigi teismas spręs, teisėjas spręs. Pagal dabartinį įstatymą teisėjui palikta teisė spręsti, koks posėdis – uždaras ar atviras. Aš jūsų klausiu, ar Prezidentė pasitiki, ar nepasitiki teismais?
G. GRIGAITĖ. Priimtas įstatymas…
P. GRAŽULIS (TTF). Ir teisėjais, kuriuos pati skiria.
G. GRIGAITĖ. Priimtas įstatymas nesusijęs su teismo teise spręsti. Pagal priimtą įstatymą asmuo vien už informacijos atskleidimo ar paskelbimo faktą būtų persekiojamas. Tai yra pakaks vien fakto, kad ikiteisminis tyrimas tokio asmens atžvilgiu galės būti pradedamas.
O. VALIUKEVIČIŪTĖ (TTF). K. Masiulis ir davė tokį pavyzdį.
PIRMININKAS. Klausia K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiama pranešėja, prašau pasakyti, kam tada mums turėti teismus ir teisėjus, jeigu teisėjas, kuriuo Prezidentūra pasitiki, nusprendė, kad teismo posėdis turi būti neviešas ir tos medžiagos viešinti negalima, bet kuris nors žmogus iš to teismo paviešino ir jam nieko už tai neturi būti. Prašau pasakyti, tos dvi mergaitės Garliavos byloje, gal žinote, kur jos dabar gyvena ir kodėl jos negyvena Lietuvoje? Ar jūs galite pasakyti, kas čia buvo nubaustas už tai, kad ta visa byla tokia vyko, nes buvo laužomi žmonių likimai, nes žmonės buvo išvaryti iš Lietuvos, ir kodėl dabar niekas už tai neatsakė? Šiuo atveju jūs irgi tą patį darote, kad teismas priėmė sprendimą, kad negalima paviešinti, bet kažkas paviešins ir viskas bus gerai, nes kažkas turi teisę žinoti.
G. GRIGAITĖ. Jau dabar pagal galiojantį reguliavimą, jeigu toks asmuo, vykdydamas savo pareigas, dalyvavo neviešame posėdyje, turėjo tą medžiagą ir ją paviešino, jis dabar gali būti baudžiamas. Čia galbūt jau dabar kelkime klausimą apie teisės aktų įgyvendinimo klausimą, o ne siekdami tam tikras problemas spręsti, nustatykime naują perteklinį reguliavimą, kuris sudarys prielaidas visuotiniam baudžiamajam persekiojimui ir bus absoliučiai neproporcingas siekiamam tikslui.
PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša. Supratau. Tai ačiū.
Gerbiami kolegos, norėčiau priminti 165 straipsnį: „Ne vėliau kaip kitą posėdžio dieną Seimas balsavimu turi nuspręsti, ar svarstyti grąžintą įstatymą iš naujo, ar laikyti įstatymą nepriimtu.“ Prezidentė savo dekretu siūlo laikyti įstatymą nepriimtu, todėl balsuojame dėl Prezidentės siūlymo.
Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitokią nuomonę, balsuojate kitaip.
Motyvai už – N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (MSNG). Aš noriu atsiprašyti gerbiamo vicepirmininko socialdemokrato. Aš tikrai nenorėjau pasakyti, kad sukčiaujantys padėjėjai yra tiktai vienos partijos problema. Sukčiavimas neturi nei pilietybės, nei tautybės, nei partiškumo. Tiesiog gerbiamas A. Sysas savo veido išraiška mane išprovokavo. Aš dėl to atsiprašau, gerbiamas vicepirmininke.
Kolegos, aš norėjau paprašyti, kad jūs vis dėlto palaikytumėte Prezidentės dekretą, nes priešingu atveju visuomenė praras teisę žinoti daugybę svarbių dalykų, kaip ir iš mano minėto pavyzdžio, kai buvusi gerbiamo Seimo nario E. Žakario padėjėja iš visko sprendžiant simuliavo tokį didelį aklumą, kuris neleidžia jai vairuoti, o iš tikrųjų ji vairavo, ir dabar ta byla yra teisme ir teisėjas yra bylą įslaptinęs. Jeigu tam Prezidentės dekretui mes nepritartume, tokios bylos ir liktų slaptos ir tai būtų precedentas teisėjams, kurie neturi tarėjų iš visuomenės ar prisiekusiųjų ir toliau įslaptinti tokias visuomenei svarbias žinias. Todėl aš agituoju, kolegos, palaikyti Prezidentės iniciatyvą. Ji čia labai vietoje ir laiku.
PIRMININKAS. Prieš kalbės P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Žinote, jeigu šitą įstatymo projektą teiktų P. Gražulis arba N. Puteikis, kurie nuolat kritikuojame teismus, kad gyvename neteisinėje valstybėje ir kad nėra teisingumo, bet kai tai teikia Prezidentė, kuri nuolat giria teismus ir aiškina, kad teismai labai atsakingai priima sprendimus, man truputėlį keista. Todėl aš ir klausiau, ar jau Prezidentė nepasitiki teismais ir teisėjais, kuriuos ji skiria. Juk šitas įstatymas… Noriu pasakyti, kad palikta teisė spręsti, uždaras ar atviras posėdis teismui. Jeigu teismas sąžiningas ir sąžiningi teisėjai, kaip jūs, Prezidentė pasitiki tais teismais, nuspręs, kad šitas posėdis turi būti atviras, jis bus atviras. Bet jeigu teisėjas nuspręs, kad turi būti uždaras, bus uždaras ir už jo paviešinimo medžiagą bus atsakomybė.
Dabar žiūrėkite, L. Stankūnaitės dukros atvejis. Dar šiandien man akyse stovi jos dukra, nes nuolat buvo propaguojamas mergaitės veidas ir dabar ji, kiek aš žinau, išvežta iš Lietuvos, nes Lietuvoje negali gyventi. Palaukite! Ar tai yra normalu? Kur atsakomybė? Kas nubaustas už tai, kad šitos nepilnametės mergaitės veidą taip išviešino?
Gerbiama Prezidentės patarėja, galite atsakyti į šitą klausimą? Todėl Seimo nariai ir teikė šitą įstatymo pataisą, kad jeigu bus pažeidžiamas teismo sprendimas, kad būtų numatyta nuobauda. Jeigu teismas mano, kad šis posėdis turi būti slaptas, jis yra slaptas, uždaras, o jeigu manys, kad jis turi būti viešas, jis bus viešas. Kodėl čia visuomenėje kyla toks triukšmas? Kodėl Prezidentė sukėlė tokį triukšmą? Prezidentė taip prašė žurnalistų, kad šauktų ant viso pasaulio. Kas čia atsitiko? Nepasitiki, pasirodo, Prezidentė teisėjais.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, primenu. Balsuojame, kas pritaria Prezidentės… (Balsai salėje) Po du? Atsiprašau. Dar S. Jovaiša. Atsiprašau, po du šiuo atveju kalbama.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Dėkoju. Aš visiškai sąmoningai balsavau už pirminę įstatymo versiją galvodamas, kad tiek viešuose, tiek neviešuose posėdžiuose yra įvairios medžiagos, kaip ir yra visokiausių žurnalistų. Patys žurnalistai tarp savęs aiškinasi, kurie yra geltonieji, kurie yra rimtieji. Taigi įvykus kokiam nors nusikaltimui, man visiškai neįdomu, kokiu būdu ten padaryta, kas ką pjovė, kaip pjovė ir kokios temperatūros buvo lygintuvas. Bet dabar aš visiškai palaikau Prezidentės veto, nes palaikau būtent tą gerąją žurnalistų pusę. Kalbama ne apie teismus, kaip čia kolega P. Gražulis pasakojo, bet apie žiniasklaidos kultūringą informacijos pateikimo lygį. Taigi prašom balsuoti už.
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, dabar jau tikrai galime balsuoti. Kas pritariate Prezidentės veto laikyti įstatymą nepriimtu, balsuojate už, kas turite kitokią nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Už balsavo 62, prieš – 4, susilaikė 8. Prezidentės dekretui pritarta ir įstatymas laikomas nepriimtu. (Balsai salėje) Ne, jūs skaitykite dekretą, kas parašyta dekrete. Dekrete parašyta laikyti nepriimtu, aš jums pabrėžiau. (Triukšmas salėje)
Gerbiami kolegos, posėdžio pirmininkas viską išdėstė teisingai, reikia skaityti išvadas ir bus viskas gerai. (Triukšmas salėje)
Gerbiami kolegos, toliau darbotvarkės rezervinis 1 klausimas – Konstitucijos 109, 110… Atsiprašau, dar dėl vedimo tvarkos E. Žakaris.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš ne dėl vedimo tvarkos, aš dėl to, kad ponas N. Puteikis labai jau pamėgo mano pavardę. Aišku, aš dėl to nesistebiu, nes jis neseniai lankėsi Šiauliuose ir formuoja komandą rinkimams, tai, be abejo, labai smagu būsimą konkurentą šmeižti. Aš tik noriu pasakyti, kad buvusi padėjėja jau apie 10 mėnesių yra atleista. Nėra variantų, nebent vienintelis N. Puteikis yra aiškiaregis, kuris gali žinoti, ar žmogus turi kokių nors bėdų, ar neturi, slepia ar neslepia. Su teismais neturiu nieko bendro, netgi to teisėjo nepažįstu, kuris priėmė tokį uždarą sprendimą. Dar kartą gerbiamam N. Puteikiui pasakysiu tiek – matyt, kad gyvenime turėtos priklausomybės be pasekmių nepraeina. Ačiū.
PIRMININKAS. Aš labai atsiprašau gerbiamo A. Paulausko, aš matau viceministrą. Dar mes turime užbaigti darbotvarkę.
16.14 val.
Įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ Nr. IX-2206 2, 17, 33, 35, 36, 40, 43, 44, 441, 45, 46, 50, 57, 58, 62, 63 straipsnių pakeitimo ir papildymo 61, 451 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-4306 (pateikimas)
Kviečiu į tribūną gerbiamą viceministrą E. Jankevičių pristatyti įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.
E. JANKEVIČIUS. Ačiū, pirmininke. Tuoj pat pristatysiu. Gerbiami Seimo nariai, iš tikrųjų šis įstatymas yra labai svarbus Lietuvai, jo labai laukia verslas, jis yra plačiai išdiskutuotas. Kadangi Lietuvos ekonomika auga, mums tikrai reikia pritraukti verslą, pritraukti investicijas. Projektu siūloma išduoti leidimą laikinai gyventi užsieniečiams startuoliams, kurie Lietuvoje ketina užsiimti inovatyviu verslu, to mes Lietuvoje dar neturėjome. Taip pat išduoti galiojantį leidimą laikinai gyventi „po didele kontrolės vėliava“ vietoj metų dvejiems metams, be to, aukštos kvalifikacijos specialistams mėlynajai kortelei gauti sumažinti darbo užmokesčio dydžio kartelę nuo dviejų iki pusantro bruto dydžio, darbo rinkos testo netaikyti užsieniečiams darbuotojams, jeigu profesija įtraukta į Lietuvos darbo biržos sudaromų trūkstamųjų profesijų sąrašą.
Gerbiami Seimo nariai, tikrai prašau pritarti po pateikimo, komitetuose išdiskutuosime. Ačiū.
PIRMININKAS. Taip. Jūsų nori klausti A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamas pranešėjau, tikrai svarbus įstatymas ir tikrai pritariu. Mane domina, ar jūs teikdami peržiūrėjote ir daugiau nuostatų, nes, pavyzdžiui, tenka bendrauti su iš užsienio atvykusiais verslininkais, pasitraukusiais, sakykime, iš tos pačios Maskvos, smulkiais verslininkais, kuriems keliama sąlyga, kad jie būtinai turi įdarbinti bent tris darbuotojus. Tai, kalbant apie kokį nors visiškai individualių verslą, kompiuterinį verslą ar dar kažkokį verslą, kartais būna visiškai perteklinis reikalavimas. Jis susiduria su didžiulėmis problemomis, jis negali jų įdarbinti, nors tikrai yra sąžiningas, dirba, moka mokesčius ir t. t. Ar nemanote, kad kai kur tokius barjerus, dabar jau tikrai neatitinkančius realybės, reikia mažinti arba galvoti apie kitokius barjerus?
E. JANKEVIČIUS. Kiek žinau, ponas A. Dudėnas iš tikrųjų siūlo tokį variantą. Prieš dvejus metus šis įstatymas buvo sugriežtintas, kadangi mes buvome tapę nelegalios migracijos vartais į Europos Sąjungą. Atvažiuodavo čia, sakydavo, kad mes tikrai kursime verslą, jiems būdavo iš karto išduodamas leidimas laikinai gyventi ir jie visi išvažiuodavo į turtingesnes Europos Sąjungos šalis. Iš tikrųjų verta diskutuoti šituo klausimu. Kiekviena įmonė turi turėti direktorių, finansininką ir dar ką nors. Todėl, mano manymu, tos trys darbo vietos nėra jau toks… Bet reikia diskutuoti, mes tikrai… (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Nediskutuokite. Paklausiate, atsakote, jūs komitetuose…
E. JANKEVIČIUS. Mes galėtume sutikti su ta nuostata. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Aš pirmininkas, gerbiama Vaidevute. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamas pirmininke. Visiems mums žinoma, kad vienas iš pagrindinių valstybės tikslų tai yra užtikrinti, kad Lietuvos pilietis čia, Lietuvoje, turėtų darbo ir gautų tinkamą atlyginimą už tą darbą. Kitos valstybės elgiasi šiek tiek kitaip negu mes – jeigu jos suteikia teisę daugiau ar mažiau kokiomis nors lengvatinėmis arba pseudolengvatinėmis sąlygomis steigti įmonę savo teritorijoje, jos paprastai automatiškai iškelia reikalavimą, kontroliuoja ir reikalauja, kad toje įmonėje dirbtų tos konkrečios valstybės pilietis, kitaip sakant, jie sukuria darbo vietas savo valstybės piliečiams. Mūsų atveju dažnai būna kitaip – mes aklai stengiamės patenkinti pramonininkų reikalavimus, kad čia būtų galima lengviau atvažiuoti ir nemokėti gerų atlyginimų. Klausimas, kaip jūs užtikrinsite darbo vietas Lietuvos piliečiams, čia, Lietuvoje? Ačiū.
E. JANKEVIČIUS. Ačiū gerbiamam M. Zasčiurinskui už tikrai gerą klausimą. Iš tikrųjų trūkstamų darbuotojų sąrašas bus nuolatos atnaujinamas, ir jeigu netrūks tų profesijų Lietuvoje, tai jos nebus įtrauktos. Įstatymu mes numatome, kad užsieniečiui, kuris bus pasiimtas iš trečios šalies ir dirbs toje įmonėje, darbdavys privalės mokėti tokį patį vidutinį atlyginimą, kaip moka Lietuvos piliečiams, todėl šiaip sau neapsimokės įdarbinti tų žmonių iš trečiųjų šalių, geriau bus pasirinkti Lietuvos pilietį. Ačiū.
PIRMININKAS. Paskutinė klausia V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiamas viceministre, jūs atsimenate, buvau komitete, siūliau pataisas dėl tų jaunų žmonių, kurie šiandien mokosi kolegijose, turi teisę gyventi Lietuvoje, bet jiems reikia dar ir valgyti, ne tik mokytis. Tada profesorius, akademikas B. Juodka pažadėjo, kad tikrai kreipsis į jus ir jūs pažadėjote. Ar bus atspindėta ta nuostata? Ar galės tie jauni žmonės, mokydamiesi tose mokyklose, dar ir dirbti? Ar bent turės kažkokią galimybę? Labai ačiū.
E. JANKEVIČIUS. Taip. Mes į jūsų pastabas tikrai atsižvelgėme ir studentams, taip pat ir aukštųjų mokyklų, bus galima dirbti nuo pirmų metų, o ne nuo antrų, ir užsitikrinti atlyginimą pragyvenimui.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus.
E. JANKEVIČIUS. Ačiū.
PIRMININKAS. Motyvai už – K. Masiulis. Dėkoju, viceministre.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, bandysiu pasakyti labai lakoniškai: tikrai geras žingsnis, reikalingas, reikia žengti jį. Sujungus su gerbiamojo A. Dudėno pasiūlymais, bus antras žingsnis. Gal gerbiamasis B. Juodka ir kiti iš akademinio pasaulio atėję žmonės pritartų, kad reikėtų įtvirtinti ir tokią galimybę, kad žmonės, kurie turi akademinius laipsnius, jeigu turi doktoratą, pasaulyje pripažintą, tegul atvažiuoja čia ir gyvena. Kai priimdavome svečius, kiek reikėdavo įveikti biurokratinių kliūčių, kad jie galėtų būti Lietuvoje stažuotėje. Jie turėtų automatiškai važiuoti ir gyventi, mokslininkai labai judrūs ir panašiai. Ženkime dar vieną žingsnį.
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame, kolegos.
Už – 70, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo keliais straipsniais projektui po pateikimo pritarta.
Kadangi mes dėl analogiško įstatymo, tik dėl vieno straipsnio, jau paskyrėme pagrindinius komitetus, tai Užsienio reikalų komitetas – pagrindinis. Papildomi: Nacionalinio saugumo ir gynybos, Socialinių reikalų ir darbo, čia dar numatyti Sveikatos reikalų, Žmogaus teisių ir Ekonomikos komitetai.
Gerbiamasis V. Vasiliauskas.
V. VASILIAUSKAS (TTF). Siūlome Migracijos komisiją.
PIRMININKAS. Ir Migracijos komisija. Įrašome dar Migracijos komisiją. (Balsai salėje) Pagrindinis – Užsienio reikalų komitetas.
Gerbiamieji kolegos, mes jau balsavome dėl vieno įstatymo ir nusprendėme. Dabar nesiginčykime. Gerbiamasis G. Steponavičius. Visi gali svarstyti.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Noriu padėkoti už ganą vieningą balsavimą, bet norėčiau pasiūlyti, kad mes turėtume normalų svarstymo tempą, nes tas klausimas yra jau prisirpęs ir sprendimą reikia priimti tikrai nevilkinant svarstymo. Paprastai tokius klausimus svarstant nei Sveikatos, nei Socialinių reikalų komitetų nebūdavo. Sutikime ir neklampinkime reikalo. Aš siūlau bent du šiuos komitetus išbraukti, paliekant papildomus Nacionalinio saugumo ir gynybos bei Žmogaus teisių komitetus, aišku, ir Migracijos komisiją, kaip siūlo. Tas yra logiška. Bet tikrai netgi galėčiau siūlyti savaite ar dviem paankstinti svarstymo Seime datą, ne 16 dieną, o, pavyzdžiui, pradėti birželį jau su tokiu įstatymu plenarinių posėdžių salėje.
PIRMININKAS. Ačiū. Tik noriu nuoširdžiai jus patikinti, kadangi esu ilgametis Socialinių reikalų ir darbo komiteto narys, mes visada svarstome klausimus, kurie susiję su atvykusių žmonių darbo apmokėjimu. (Balsai salėje) Galbūt sveikata – ne, bet darbo užmokestis visada įėjo ir mes diskutavome. Bet aš manau, jeigu komitetas norės, svarstys.
Nustatykime datą. Dėl datos. Galima pasiūlyti anksčiau, jeigu bus galimybė. Tuoj mes pažiūrėsime į datas. Ne 16-tą, o birželio 7-tą arba 9-tą. 7 dieną, gerai? Pataisome į 7 dieną, bus, manau, daugiau naudos. (Balsai salėje) Labai ačiū. (Balsai salėje) Taip, kartu, kartu. (Balsai salėje)
Gerbiamojo A. Dudėno, kurio mes svarstėme prieš tai, irgi ta pati data.
16.24 val.
Konstitucijos 109, 110, 112, 113 ir 114 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3305 (pateikimas)
Paskutinis darbotvarkės r-1 klausimas – Konstitucijos penkių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3305. Pranešėjas – A. Paulauskas.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiu Lietuvos Respublikos Konstitucijos 109, 110, 112, 113 ir 114 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Pataisas parėmė 40 Seimo narių, jie atstovauja beveik visoms frakcijoms. Šiuo projektu žengiamas žingsnis tobulinti teisingumo sistemą, įtvirtinant joje visuomenės atstovus – teismo tarėjus.
Apie teismo tarėjų institutą kalbama ne pirmą kartą, parašyta nemažai mokslinių darbų, atliktos visuomenės apklausos, norint sužinoti Lietuvos gyventojų nuomonę. Manau, atėjo laikas priimti sprendimus.
Keletas pastabų, kokie yra šio įstatymo uždaviniai.
Visų pirma mažinti nepasitikėjimą teismais; sudaryti visuomenei galimybes dalyvauti įgyvendinant teisingumą; skatinti bylų nagrinėjimo objektyvumą; bylas nagrinėti nešališkiau ir įvairiapusiškiau ir efektyviau ginti žmogaus teises.
Tikslas. Tarėjų institutas turėtų būti vertinamas kaip padedantis suvienyti profesionalus ir ne profesionalus bendram siekiui, užtikrinti asmens teisę į tinkamą teisinę gynybą, sudaryti didesnes prielaidas teismams priimti sprendimus, atsižvelgiant į visuomenėje nusistovėjusį teisingumo supratimą, ugdyti visuomenę, leisti jai pažinti sunkumus, kylančius vykdant teisingumą.
Keletas pastabų dėl tokio nedidelio ekskurso į praeitį. Šitas tarėjų institutas išsivystė iš prisiekusiųjų teismo instituto. Jis yra šiek tiek pigesnis ir kaip alternatyva prisiekusiųjų teismui. Civilinės teisės bylose daugelyje valstybių yra pasirinkta ši tarėjų dalyvavimo forma, todėl tarėjų institutas yra beveik visose Europos Sąjungos valstybėse ir ne tik jose, kai žmogus iš visuomenės, neturintis teisinio išsilavinimo, patirties, kartu su profesionalais teisėjais sprendžia ne tik fakto, bet ir teisės taikymo klausimus.
Kokia yra patirtis? Čia ir Teisės departamento pastabų buvo, kad reikėtų apsispręsti dėl modelio. Pasaulyje yra keletas modelių. Aš galbūt visų jų čia neminėsiu. Vieną yra pasirinkusi Vokietija, Ispanija, Švedija, Jungtinė Karalystė. Kitą pasirinkusi Vokietija, Austrija, Švedija, Suomija, Liuksemburgas, Prancūzija, Italija. Kitaip sakant, yra tų modelių, bet šiame mano pasiūlyme siūloma teismo tarėjus laikyti pilnaverčiais teisėjais ir jie kartu, kaip ir profesionalūs teisėjai, turėtų dalyvauti priimant šitą sprendimą. Vieni iš jų gali dalyvauti civilinėse bylose. Aš čia dėl laiko šito nesakysiu. Kiti tik baudžiamosiose bylose. Bet, kaip minėjau, šitas tarėjų institutas yra beveik visose Europos Sąjungos valstybėse.
61 % šiandien apklaustų Lietuvos gyventojų pritaria teismų tarėjų institutui. Dar prieš ketverius metus atliktas tyrimas parodė, kad beveik 80 % teisininkų nepritartų tokiam institutui. O po ketverių metų, turiu praėjusių metų apklausas, matyti, kad ir teisininkų nuomonė kinta ir daugiau yra pritariančių, o visuomenėje beveik 10 % padidėjo pritariančiųjų skaičius.
Manau, kad ši Konstitucijos pataisa pataisytų prarastą pasitikėjimą arba padėtų atkurti prarastą pasitikėjimą teismu ir pačia valstybe. Prašyčiau pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis kolega, jūs paminėjote, kad tarėjų, aš supratau, pagrindinis… (Vilija, neužstok manęs.) ..kad visuomenėje nusistovėjusį teisingumą vykdys šitie tarėjai ne kodeksu, bet visuomenėje nusistovėjusiu teisingumo supratimu. Šį aspektą gal pakomentuokite. Toliau – atsakomybė, parinkimas. Ar, pavyzdžiui, ten turės būti tik teisininkai ir taip teisininkai galutinai bus išbraukti iš bedarbių sąrašo, ar čia koks nors kitoks mechanizmas bus? Prašom pakomentuoti. Parinkimas, atsakomybė ir kaip mažose valstybėse užtikrinti objektyvumą?
A. PAULAUSKAS (DPF). Čia ne vienas klausimas, nespėjau visų pasižymėti. Visų pirma dėl visuomenėje nusistovėjusio supratimo. Čia turiu minty, kad žmonės ne teisininkai bylą nagrinėdami pasitelktų savo tokį gal buitinį suvokimą, galbūt gyvenimiškos patirties suvokimą, ko galbūt trūksta profesionalams, kurie labai siaurai žiūri: skaito raides, skaito straipsnius, o kitą kartą nepažiūri plačiau. Aš tą turėjau minty. Dabar, ar jie tik teisininkai? Yra kai kuriose valstybėse būtent toks modelis. Beje, latviai buvo pasirinkę tokį modelį, bet aš manau, kad jis nėra geras, turėtų dalyvauti bet kuris Lietuvos pilietis, jeigu jis atitiks tam tikras sąlygas. Ir dar nepasakiau, kad, mano supratimu, šiek tiek bent pradžioje tarėjai turėtų dalyvauti tokiose sunkiose baudžiamosiose bylose, kaltinant labai sunkiais nusikaltimais, korupciniais nusikaltimais. O po to, jeigu tas institutas pasirodytų gyvybingas, aišku, galima plėsti ir civilinėse bylose. Sakysime, Vokietijoje labai plačiai tarėjų institutas dirbo nagrinėjant darbo bylas, šeimos bylas ir kitas. Taigi tarėjai yra ne teisininkai, man atrodo, tas modelis būtų geresnis.
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, aš pakartosiu klausimą. Koks būtų tarėjų atrankos mechanizmas? Ir kitas dalykas, kokia būtų priimant sprendimą teismo posėdyje tarėjo galia?
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš iš karto į antrą klausimą atsakysiu. Kaip ir minėjau, tarėjas yra teisėjas, jis, kaip ir profesionalus teisėjas, priima sprendimą, jie kartu priima sprendimą. Jis pasisako ne tik dėl fakto, bet ir dėl teisės, todėl jisai yra visateisis ir turi visas iš to išplaukiančias teises ir atsakomybę. Dabar, kas parenka? Mano projekte yra pasisakoma už tai, kad vietos savivalda atrinktų, tarybos atrinktų tarėjus, būtų tiesiog sudaromi sąrašai, o iš tų sąrašų būtų kviečiami atstovai į teismo posėdžius.
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, vienas yra teigiamas dalykas, kad pagaliau tarėjų institutas yra įgyvendinamas pagal teisės aktus. Visų pirma, pradedant nuo Konstitucijos. Prieš mane klausęs kolega Petras kaip tik ir buvo vienas iš iniciatorių prieš keletą metų, mums irgi bandant teikti šitas Konstitucijos pataisas. Deja, tada Konstitucijos komisijos, jeigu neklystu, tai buvo dar ilgai svarstoma ir užtruko, tolesnės eigos nebuvo. Aš jūsų norėčiau paklausti. Čia kalbama apie savivaldybių tarybas, kurios kaip tik ir formuos tarėjų sąrašus. Reikia suprasti, kad tarėjai dalyvaus apylinkės teismų teismo posėdžiuose, nes kitaip turėtų Teisingumo ministerija formuoti sąrašus, jeigu aukštesniosios instancijos teismuose bus? Ačiū.
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū už klausimą. Paprastai, ką rodo ir kitų valstybių praktika, tarėjai dalyvauja pirmosios instancijos teismuose, Apeliaciniame, Aukščiausiajame teismuose bylas nagrinėja profesionalai. Tačiau tarėjais, dar kartą pakartosiu, gali būti visi Lietuvos piliečiai, kurie gyvena tam tikro administracinio vieneto teritorijoje. Aš skaičiau jūsų teiktą projektą, ten kaip tik buvo priekaištai, kad neaišku, kas tuos tarėjus skiria. Tai mano projekte, ne mano, tiesiog visų Seimo narių, kurie teikia, siūloma, kad teismo tarėjus pagal įstatymą ketveriems metams, bet ne ilgiau kaip dvi kadencijas iš eilės skiria ir atleidžia savivaldybės atstovaujama institucija – savivaldybės taryba. Ir tos savivaldybės teritorijoje šitie tarėjai ir dalyvauja bylose. Noriu pasakyti, kad labai daug ką reiškia pirmoji instancija. Tai nereiškia, kad ten kaip nors prasčiau nagrinėjama arba nekvalifikuočiau. Netgi po to apeliacinė instancija negali svarstyti tų klausimų, jeigu staiga iškilo naujos aplinkybės, kurios nebuvo nagrinėtos pirmosios instancijos teisme. Taigi pirmoji instancija yra tikrai labai svarbi.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius. Taip pat norėčiau paprašyti I. Degutienės toliau pirmininkauti posėdžiui.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, pora kadencijų mums praėjo gana atkakliai diskutuojant dėl prisiekusiųjų institucijos. „Atšokdavome“ dėl to, kad nepritardavo Vyriausybė, nes labai stipriai didėja finansai. Dėl prisiekusiųjų.
O koks dabar čia stebuklas įvyks, kad tarėjus įvesime? Jau nėra tos problemos, jūs sakėte, čia mažesni finansai? Bet, kad tarėjai būtų labai naudinga, tai iš tiesų, nes pagal Civilinį kodeksą ir šiandien, pavyzdžiui, kai eina ginčai dėl darbo, tai iš profsąjungų gali būti būtent teismuose atstovas. O jeigu bus tarėjai, tai aš pritariu iš karto. Tarkime, žalos atlyginimas dėl įvairių sveikatos įvykių. Jeigu profesionalas bus tarėjas, patyręs žmogus, tai iš tikrųjų teisėjams bus lengviau priimti sprendimus.
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū. Sutinku su jūsų nuomone, kad kitą kartą reikia tos profesinės patirties, ne tik teisinės, bet ir tos srities. Teisėjui tai padėtų priimti teisingesnį sprendimą, suvokti visas aplinkybes, niuansus. Taigi, kaip ir minėjau, pasaulio praktika rodo, kad iš prisiekusiųjų teismo tiesiog transformavosi į tarėjų institutą. Yra likęs, sakysime, Amerikoje, kitur tas prisiekusiųjų teismas, bet Europos valstybės daugiausiai turi tarėjų institutą.
Dabar dėl Vyriausybės. Dvi ankstesnės Vyriausybės, aš žiūrėjau, buvo pritarusios projektams. Tikiu, kad ir ši Vyriausybė pritars, nes kalbėjau su teisininkų bendruomene, ji tikrai pakeitė savo nuomonę ir pasisako už. Aukščiausiojo Teismo pirmininkas, pats skaičiau jo interviu, sako už. Teisingumo ministerija pasisako už, manau, kad tikrai šiandien yra didesnis skaičius už negu skeptikų.
PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Klausia J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, jums turbūt žinoma, kad Teisingumo ministerija rengia Vyriausybės nutarimų pagrindu koncepciją dėl tarėjų. Jūs čia pateikėte Konstitucijos pataisų projektą, kuriame labai gausu pataisų, ne tik, kad įvedami tarėjai, bet jie tampa ir Teisėjų tarybos nariais. Mane domina konkretus klausimas dėl tarėjų ne piliečių. Jeigu teisėjams yra aiškus ir griežtas reikalavimas, kad tik piliečiai, jūs numatote, kad tarėjais gali būti ir ne piliečiai, t. y. kiti nuolatiniai administracinio vieneto gyventojai. Čia atsiranda su tuo susijusių tam tikrų problemų, juolab kad daugelyje šalių tarėjai dalyvauja tik pirmosios instancijos teisme. Pagal jūsų projektą nėra aišku iš tiesų, ar jie tik pirmosios instancijos ar ir aukštesniuosiuose teismuose, bet vien tai, kad jūs juos jau įrašote kaip Teisėjų tarybos narius, darytina išvada, kad jie turbūt visose instancijose bus. Kaip yra, kokia jūsų nuomonė?
A. PAULAUSKAS (DPF). Tikrai aš nerašau, kad jie būtų Teisėjų tarybos nariais. Apie kokią tarybą mes čia… (Balsai salėje) Prašau? Bet apie kokią tarybą mes kalbame? (Balsai salėje) Ne. Teisėjų taryboje ir dabar yra visuomenės atstovai. (Balsai salėje) Ne, tarėjų nėra, bet visuomenės atstovai jau yra šiandien Teisėjų taryboje, bet aš niekur nerašau.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, gal iš vietos jau nesiginčykite!
A. PAULAUSKAS (DPF). 113 straipsnyje parašyta. (Balsai salėje) Kokiam? (Balsai salėje) Čia kalbama apie tuos visuomenės atstovus, kurie ir šiandien yra. Aš atsakysiu taip. Čia yra tik principas, kad teismuose būtų tarėjų institutas. Kaip jie veiks, kokiose bylose jie bus, tai yra procesinių įstatymų dalykas, tiek civilinio, tiek baudžiamojo. Mano koncepcija yra tokia, kad tarėjai būtų pirmos instancijos teismuose. Pirmos instancijos, nes aukštesniuose, kaip ir atsakydamas jau sakiau, turi būti profesionalai.
PIRMININKĖ. Klausia V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Gerbiamasis pranešėjau, jūsų pasiūlymas tikrai svarbus, telieka apgailestauti, kad taip vėlai. Bet mano klausimas būtų susijęs su tuo. Vis dėlto jūs jau, matyt, įsivaizduojate, kaip būtų reglamentuojamas, sakykime, santykis, kiek tarėjų, kiek teisėjų. Nes nuo to labai daug kas priklausytų, koks jų balsas, kiek jis lemiamas.
Ir kitas klausimas – pačių tarėjų atranka. Kad savivaldybės tarybos dalyvautų, lyg ir įdomus pasiūlymas, bet ar jūs nemanote, kadangi tai yra vėl teisminės valdžios grandis įvedama, nauja, labai įtakinga, kad gali būti siekiama manipuliuoti skyrimu tarėjų? Ar nebūtų tikslingiau numatyti tam tikrą atsitiktinumo principą, kuris taikomas kitose šalyse? Savotiškos loterijos. Ačiū.
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš kaip tik žiūrėjau, kaip kitose šalyse. Daugelyje šalių būtent savivaldybės. Dabar kiek tarėjų? Sakysime, Švedijoje – vienas teisėjas, trys tarėjai. Italijoje – du teisėjai, šeši tarėjai. Graikijoje – trys teisėjai, penki tarėjai. Prancūzijoje – trys teisėjai, devyni tarėjai. Suomijoje – keturi teisėjai, aštuoni tarėjai. Netgi matote, kad skaičiumi daugiau negu teisėjų. Aš nesiūlau šiandien konkretizuoti ir apsispręsti. Tegul tai būna modelis, kurį Teisingumo ministerija teiks ir dabar, sakė, rengia. Tai tenai reikia diskutuoti ir sakyti. Čia yra tik pats principas, kad atsirastų toks institutas.
PIRMININKĖ. Nors laikas ir baigėsi, bet liko tik N. Puteikis. Prašom klausti.
N. PUTEIKIS (MSNG). Gerbiamasis kolega, o šis klausimas, siūlymas, kad teisėjas… kad teismuose atsirastų tarėjai buvo ir socialdemokratų rinkimų programoje prieš ketverius metus, ir Darbo partijos programoje, ir, jeigu neklystu, ir „Tvarkos ir teisingumo“. Tarsi būtų buvę galima tikėtis, kad šis projektas turėjo būti pateiktas iš karto po rinkimų ar metams praėjus po rinkimų ir jau dabar būtų galėjęs būti priimtas. Kokios priežastys sutrukdė? Kodėl tik dabar mes svarstome tikrai puikų jūsų parengtą Konstitucijos pataisų projektą?
A. PAULAUSKAS (DPF). 40 Seimo narių pateikė, kaip sakiau, iš visų frakcijų. Ši nuostata yra Vyriausybės programoje. Projektas ir tos nuostatos registruotos ne šiandien. Nežinau, kiek projektas jau pragulėjo. Turbūt apie metus. Reikėjo dar parengti. Ir šiandien tik įsiprašėme kaip rezervinį. Tai jau baigiasi kadencija, norėjosi, kad bent pradėtume svarstyti, o gal net ir priimtume. Aš manau, kad tai yra labai svarbu. Mes kalbame labai daug apie tai, o sprendimo vis nėra.
PIRMININKĖ. Ačiū, pirmininke. Jūs atsakėte į visus klausimus.
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū jums.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, dėl motyvų dėl viso yra tik už užsirašę. Norite kalbėti? P. Gražulis nori būtinai kalbėti. Prašom.
P. GRAŽULIS (TTF). Taip, iš tikro šituo klausimu buvo daug kalbėta, daug iečių sulaužyta. Teko ne vieną kartą rinkti parašus. Surinkta buvo daugiau kaip 50 Seimo narių parašų ir praeitoje kadencijoje. Visos partijos rašė į savo programas, kad reikia pagerinti teismų darbą, pasitikėjimą teismais visuomenėje, įvesti tarėjo institutą arba prisiekusiųjų institutą. Deja, kai ateina išrenkamas Seimas, tas darbas būna pamirštamas. Ir kas svarbiausia, ką iš dalies ir pats pranešėjas A. Paulauskas pabrėžė, kad tai blokavo Seimo teisininkai, ir tą iniciatyvą, deja, ir pats Artūras tikrai nelabai entuziastingai palaikė. Ypač Teisės ir teisėtvarkos komiteto susirinkę teisininkai sakė, kalbėdavo, kad tai atgyvena, kad profesionalai turi bylas spręsti. Iš tikro labai džiugu, kad tas perversmas, tikiuosi, ne tik kad rinkimai artėja, įvyko ir teisininkų galvose. Reikia pripažinti, kad dabar Aukščiausiasis Teismas ir teisininkų profesūra pritarė šitoms nuostatoms. Net Rusijoje, ir tai yra prisiekusieji. Ten, kur, atrodo, valstybei toli iki demokratijos. O jau ką kalbėti apie Ameriką, kur prisiekusiųjų balsas yra Dievo balsas. Jie pasakė, kad žmogus nekaltas, ir baigiasi teismas. Aš manau, ši šalis turi tikrai gilias demokratines tradicijas, ir tikiuosi, kad nesibaigs vien tik pateikimu, o bus sparčiai žengiama šituo klausimu ir bent šita kadencija pakeisime Konstituciją ir po Konstitucijos pakeitimo bus parengti įstatymai ir priimti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Balsuojame.
Balsavo 54 Seimo nariai. Už – 52, prieš nėra, susilaikė 2. Po pateikimo pritarta projektui Nr. XIIP-3305. Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas birželio 9 dieną.
Replika po balsavimo – N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (MSNG). Aš raginu valdančiosios koalicijos tris partijas: socialdemokratus, darbiečius ir tvarkiečius vis dėlto paneigti A. Paulausko išsakytą nuogąstavimą, tiksliau, išsakytą aplinkybę, kad jam buvo labai sunku įtraukti šitą klausimą į darbotvarkę, reikėjo net per rezervinius klastingai įtraukti. Vis dėlto, jeigu tai yra jūsų trijų partijų rinkimų programose prieš ketverius metus įrašyta, jeigu jūs laimėjote tiek daug vietų, dalis rinkėjų turbūt pasirinko jus būtent dėl to, kad tikisi tarėjų teismuose, tai vis dėlto padėkite Vyriausybei. Ketveri metai praėjo. Padėkite, pabandykime priimti šią sesiją.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, išnagrinėjome visus popietinės darbotvarkės klausimus, pareiškimų nėra. Tai registruojamės.
Užsiregistravo 48 Seimo nariai. Taigi 2016 m. gegužės 15 d. vakarinis plenarinis posėdis baigtas. (Gongas)
Gerbiamieji kolegos, primenu, kad rytoj plenarinis posėdis prasideda 9 valandą ryto. 9 valandą! Dar kartą. Ir bus maždaug iki 13 valandos.
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; LLRAF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.