Stenogramas galima rasti |
Stenogramų leidiniai › 2020–2024 m. kadencija |
|
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
VII (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO posėdžio NR. 334
STENOGRAMA
2023 m. gruodžio 14 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkė V. ČMILYTĖ-NIELSEN,
Seimo Pirmininko pavaduotojai A. MAZURONIS, R. MORKŪNAITĖ-MIKULĖNIENĖ
ir P. SAUDARGAS
PIRMININKĖ (V. ČMILYTĖ-NIELSEN). Labas rytas, gerbiami kolegos, pradedame Seimo gruodžio 14 dienos rytinį posėdį. (Gongas) Kviečiu registruotis.
Užsiregistravo 109 Seimo nariai.
Gerbiami kolegos, šiandieną vienas mūsų kolega švenčia labai labai gražų jubiliejų. Kviečiame V. Juozapaitį. (Plojimai, šūksniai)
10.01 val.
Seimo seniūnų sueigos patikslintos 2023 m. gruodžio 14 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Pereiname prie darbotvarkės. Darbotvarkės 1 klausimas – darbotvarkės tvirtinimas. J. Pinskus buvo prie mikrofono pirmas.
J. PINSKUS (MSNG*). Ačiū, gerbiama Pirmininke. Teisės departamento išvada yra. Prašau į šios dienos darbotvarkę įrašyti projektą…
PIRMININKĖ. Gal galite arčiau prie mikrofono, nes nelabai girdime. Ačiū.
J. PINSKUS (MSNG). Prašau į šios dienos darbotvarkę įrašyti Seimo nutarimo „Dėl pavedimo Lietuvos Respublikos valstybės kontrolei atlikti valstybinį auditą“ projektą Nr. XIVP-3348(2). Teisės departamento išvada yra.
PIRMININKĖ. Toliau T. Tomilinas. Prašau.
T. TOMILINAS (DFVL). Gerbiama Pirmininke, frakcijos vardu siūlome išbraukti dienos pabaigoje esantį projektą – Finansinės paskatos pirmąjį būstą įsigyjančioms jaunoms šeimoms įstatymo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-3368. Mums kyla labai rimtas įtarimas, kad bus prašoma skubos. Mes norime, kad šio projekto svarstymas vyktų normaliai, be skubos, dienos metu. Tai yra projektas, kuris iš esmės griauna dabartinę finansinės paramos šeimoms sistemą. Norėtume, kad jis šiandieną būtų išbrauktas.
PIRMININKĖ. L. Nagienė.
L. NAGIENĖ (DFVL). Prašau išbraukti iš darbotvarkės Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo projektą ir lydimuosius. Buvo pateiktas skundas Etikos ir procedūrų komisijai, dar nėra aptarta. Lygiai taip pat dėl to, kad yra Konstitucinio Teismo nutarimas dėl šio įstatymo, dėl 2 gigavatų apribojimo saulės jėgainėms. TTK nėra svarstytas šitas klausimas, todėl siūlome frakcijos vardu išbraukti iš darbotvarkės.
PIRMININKĖ. Dėkoju. T. Tomilinas.
T. TOMILINAS (DFVL). Atsiprašau, aš tik pasakysiu argumentą, kad dar nėra Teisės departamento išvados, tai net formaliai negalime įrašyti.
PIRMININKĖ. Dėkui. V. Mitalas.
V. MITALAS (LF). Dėkoju, gerbiama Pirmininke. Gerbiami kolegos, aš frakcijos vardu prašyčiau išbraukti Medžioklės įstatymą iš šios dienos darbotvarkės. Vis tik Teisės departamentas pateikė rimtų pastabų – kai kurie lydimieji projektai nėra suderinti su tuo pagrindiniu. Manau, reikėtų visiems nurimti ir šiandien dar nesvarstyti Medžioklės įstatymo. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Visi pasiūlymai išgirsti. Pirmasis yra J. Pinskaus siūlymas į šios dienos darbotvarkę įrašyti Seimo nutarimo „Dėl pavedimo Lietuvos Respublikos valstybės kontrolei atlikti valstybinį auditą“ projektą Nr. XIVP-3348. Balsuokime. Kas pritariate šio projekto įtraukimui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 120: už – 58, prieš – 13, susilaikė 49. Pasiūlymui nepritarta.
Antrasis pasiūlymas buvo T. Tomilino, kad išbrauktume iš šios dienos darbotvarkės 2-25 klausimą… (Atsiprašau, tikrai nėra 36.) …2-25.1 klausimą – projektą Nr. XIVP-3368 ir 2-25.2 klausimą – projektą Nr. XIVP-3369. Finansinės paskatos bei Paramos būstui įsigyti, ar ne? Kas pritariate šiam išbraukimui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 124: už – 59, prieš – 30, susilaikė 35. Pasiūlymui nepritarta. Klausimas lieka darbotvarkėje.
Kitas pasiūlymas L. Nagienės, taip pat, žinoma, frakcijos vardu. Ji siūlo išbraukti Atsinaujinančių išteklių įstatymo projektą bei lydimuosius, motyvuodama tuo, kad bus Etikos ir procedūrų komisijos posėdis. Tiktai primenu, kad Seniūnų sueigoje sutarėme iš rytinės darbotvarkės juos perkelti į popietinę ir sulaukti Etikos ir procedūrų komisijos sprendimo. Tačiau pasiūlymas yra, mes dėl jo pabalsuosime. Siūlymas yra išbraukti iš šios dienos darbotvarkės. Kas pritariate siūlymui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 123: už – 57, prieš – 32, susilaikė 34. Pasiūlymui nepritarta. Klausimas lieka darbotvarkėje.
Ir V. Mitalas siūlo pradėti jau balsavimus dėl Medžioklės įstatymo. Taigi, kas pritariate tam, kad medžioklės klausimas būtų išbrauktas, tai yra 1-8.1 klausimas, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 123: už – 51, prieš – 54, susilaikė 18. Kad išbrauktume, nepritarta. Klausimas lieka darbotvarkėje.
T. Tomilinas norėtų replikuoti. Prašau.
T. TOMILINAS (DFVL). Aš, gerbiama Pirmininke, nelabai suprantu. Jeigu nėra Teisės departamento išvados ir jinai turi būti dabar prieš posėdį, mes turime teisę susipažinti su įstatymų projektais, su teisininkų pastabomis, tai kaip mes galime svarstyti šiandien projektą? Aš tikrai nelauksiu iki vakaro Teisės departamento išvados, kad paskutinę minutę aiškinčiausi, kas yra ten negerai su įstatymu. Tai yra akivaizdus pažeidimas.
PIRMININKĖ. Suprantu, gerbiamas kolega. Neretai taip atsitinka, kad posėdžio metu dar nėra išvados. Jeigu jos nėra iki svarstymo, tuomet klausimas automatiškai nesvarstomas. Jūs puikiai žinote, kad yra ir kitų galimybių: prašyti pusvalandžio pertraukos, iki kito posėdžio ir panašiai.
Dėl visos darbotvarkės, manau, kad norėsite balsuoti. Ar balsuojame? Pabalsuokime dėl visos darbotvarkės. Kas pritariate, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 128: už – 84, prieš – 4, susilaikė 40. Darbotvarkei pritarta.
10.09 val.
Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3061(2) (priėmimas)
Pradedame 1-2.1 klausimą – Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimo projektas Nr. XIVP-3061(2).
Priėmimas pastraipsniui. Dėl nuo 1 straipsnio iki 30 straipsnio pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
31 straipsnis. Yra dėl jo gauta Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas pritaria. Ji patikslina tą aptartąjį straipsnį. Ar galime pritarti 31 straipsniui, suredaguotam pagal Teisės departamento pastabą? Dėkui, pritarta.
Ir dėl nuo 32 straipsnio iki 34 straipsnio pasiūlymų nėra gauta. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Dėkui, pritarta. Ar dabar galime visam 1 straipsniui pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ir ar 2 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 3 straipsnio taip pat nėra pasiūlymų. Ar galime jam pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. Motyvai. Dėl motyvų kalbėti niekas neužsirašė.
Aš, kolegos, primenu, kad šiandien balsavimo intervalas prasideda gana greitai – 10 val. 20 min. Balsuosime nuo 10 val. 20 min. iki 11 val. 40 min., dabar numatyta.
10.10 val.
Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo Nr. IX-547 3, 4 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3062(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-2.2 klausimas – lydimasis Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3062. Šį pakeitimą sudaro penki straipsniai, dėl jų pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Yra Teisės departamento redakcinio pobūdžio pastaba, kad projekto pavadinime įrašytinas ir 2 straipsnis. Tai čia redaktoriai, manau, šitą pakeitimą padarys. Dėl motyvų dėl 1-2.2 klausimo užsirašiusių nėra.
10.11 val.
Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 14 ir 17 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3063(2) (priėmimas)
Toliau darbotvarkės 1-2.3 klausimas – Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 14 ir 17 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3063(2). Sudaro jį trys straipsniai, dėl jų pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Nematau prieštaraujančių. Dėl motyvų niekas neužsirašė. Balsuosime vėliau.
10.11 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 15, 35 ir 66 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3064(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-2.4 klausimas – Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3064(3). Sudaro keturi straipsniai, dėl jų pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkui, pritarta. Dėl motyvų taip pat niekas neužsirašė.
10.12 val.
Administracinių nusižengimų kodekso 186 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3065(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-2.5 klausimas – Administracinių nusižengimų kodekso 186 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3065(2). Pakeitimą sudaro du straipsniai. Dėl jų pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkui, pritarta. Dėl motyvų taip pat niekas neužsirašė. Taigi apsispręsime balsuoti numatytu laiku.
10.12 val.
Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos įstatymo Nr. XII-311 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2913(3) (priėmimas)
Kitas darbotvarkės 1-3 klausimas – Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos įstatymo Nr. XII-311 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2913(3). Ž. Pavilionis pristatys Teisės departamento pastabas. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio yra gautas… Šiaip tiktai vienas straipsnis ir sudaro, dėl jo yra gautos net keturios Teisės departamento pastabos. Prašau pristatyti.
Ž. PAVILIONIS (TS-LKDF). Visas šias daugiau techninio pobūdžio Teisės departamento pastabas komitetas svarstė gruodžio 13 dieną ir visoms pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar galime pritarti visam 1 straipsniui, suredaguotam pagal Teisės departamento pastabas? Dėkoju, pritarta. Dėl motyvų niekas neužsirašė. Taigi apsispręsime jau netrukus.
10.13 val.
Švietimo įstatymo Nr. I-1489 62 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2907(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-4 klausimas – Švietimo įstatymo Nr. I-1489 62 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2907(2). Tai taip pat yra priėmimas. Jį sudaro tiktai vienas… tiktai du straipsniai, dėl jų pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Dėl motyvų dėl 1-4 klausimo niekas neužsirašė kalbėti. Apsispręsime balsuoti numatytu laiku.
10.14 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 15, 27, 30 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2609(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-5.1 klausimas – Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 15, 27, 30 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2609(2). Pranešėjas – R. Juška. Kviečiu, gerbiamas Ričardai, jus į tribūną pristatyti Teisės departamento pastabas. Primenu, tai yra priėmimo stadija. Dėl straipsnių nuo 1 iki 4 pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Dėl 5 straipsnio yra gauta maža Teisės departamento pastabėlė. Galbūt galėtumėte pristatyti komiteto nuomonę?
R. JUŠKA (LSF). Jai komitetas pritarė.
PIRMININKĖ. Komitetas pritarė. Ačiū. Ar galime 5 straipsniui pritarti bendru sutarimu? Dėkui, pritarta bendru sutarimu. Ačiū gerbiamam pranešėjui. Dėl motyvų dėl Vietos savivaldos įstatymo užsirašiusių nėra. Balsuosime numatytu laiku.
10.15 val.
Žemės įstatymo Nr. I-446 22, 23, 32 ir 40 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2610(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-5.2 klausimas – lydimasis Žemės įstatymo Nr. I-446 22, 23, 32 ir 40 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2610(2). Priėmimo stadija. Kadangi matau, kad čia yra Seimo nario pataisa… Žinoma, galime apsispręsti dėl 1 straipsnio. Ar galime pritarti 1 straipsniui bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
2 straipsnį esame priversti praleisti. Ar 3 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 4 straipsnio yra Teisės departamento pastaba, jai komitetas pritarė. Ar galime pritarti 4 straipsniui, suredaguotam pagal Teisės departamento pastabą? Ačiū, pritarta. Ir 5 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta, tačiau prie šio klausimo dar grįšime, kadangi yra viena Seimo nario pataisa.
10.16 val.
Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 18, 20, 24 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2611(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-5.3 klausimas – Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2611(2). Jį sudaro penki straipsniai. Pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš šių straipsnių pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta bendru sutarimu. Dėl motyvų dėl Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo niekas neužsirašė.
Toliau darbotvarkės 1-6 klausimas – Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2936(2). Šį projektą sudaro… Čia reikės balsuoti, todėl aš jį atidedu šiek tiek vėlesniam laikui, nes balsavimo intervalas prasidės po 2 su puse minutės.
10.17 val.
Šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3311(2) (priėmimas)
Taigi apsvarstykime darbotvarkės 1-7 klausimą – Šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-3311(2). Tai yra priėmimo stadija. Nuo 1 iki 18 straipsnio pasiūlymų nėra. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti? Atsiprašau, nuo 1 iki 17 straipsnio pasiūlymų nėra. Ar galime kiekvienam iš jų pritarti bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. 18 straipsnį apsvarstysime balsuoti numatytu laiku. Dėl 19, 20, 21, 22 straipsnių pasiūlymų nėra gauta. Ar galime pritarti jiems bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
2 straipsnis – keičiami 5, 8 straipsniai, tačiau dėl jų pasiūlymų nėra gauta. Ar galime priimti kiekvieną iš jų bendru sutarimu? Dėkoju. Ir dėl 3 straipsnio pasiūlymų taip pat nėra. Ar galime jam pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta. Prie jo grįšime balsuoti numatytu laiku. Jis prasidės už minutėlės.
Taigi dabar prasidėjo balsavimo etapas ir mes tęsiame Šalpos pensijų įstatymo svarstymą, tai yra 1-7 klausimą – projekto Nr. XIVP-3311 priėmimą.
Dėl 18 straipsnio Seimo nariai L. Kukuraitis ir T. Tomilinas yra registravę savo pataisą. Ar galėtumėte, gerbiamas Linai, pristatyti savo pataisą, registruotą dėl 18 straipsnio?
L. KUKURAITIS (DFVL). Kolegos, jeigu aš teisingai prisimenu, dabar prieš akis neturiu, labai staigiai atėjome į šį etapą, ten yra pasiūlymas taikyti minimalių vartojimo poreikių dydžio vertinimą mažiausioms pensijoms remiantis ne praėjusių metų rodikliais, bet aktualiais, kaip yra šiuo metu. Aš tik pasakysiu, kad apskritai šis įstatymas yra labai geras, sisteminis, reikėtų jį palaikyti, išskyrus tai, kad jam finansavimas yra suteikiamas iš mažiausias pensijas gaunančių asmenų. Mažiausios pensijos šiuo metu yra 354 eurai arba mažesnės, priklausomai nuo žmogaus stažo, ir jas siūloma šiuo įstatymu įšaldyti dvejiems metams. Turint galvoje, kad vidutinė metinė infliacija jau dabar yra 10 %, tai reiškia, kad tų žmonių pensijos vien per šiuos metus nuvertės 10 %, o mes dar įšaldome ir kitiems metams. Taip negali būti vykdoma socialinė politika, dėl to mes siūlome grąžinti dabar egzistuojančią nuostatą. Tada tas įstatymas turėtų tikrai visišką mūsų visų palaikymą. Dėkui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Suteikiu žodį jau tribūnoje esančiam J. Džiugeliui, komiteto pirmininkui. Komiteto nuomonė dėl šio klausimo.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Komitetas svarstė kolegų pasiūlymą ir jam nepritarė. Balsavimo rezultatai: už – 3, susilaikė 7. Pagrindinis argumentas, kad šiai įstatymo pataisai įgyvendinti valstybės biudžete papildomai reikėtų nuo 30 iki 50 mln. eurų, gana sudėtinga apskaičiuoti tiksliai. Kitų metų biudžete šios lėšos nėra suplanuotos.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, ar yra 29 palaikantys šio pasiūlymo svarstymą? Balsuokime, ar yra 29 Seimo nariai, kurie palaiko T. Tomilino ir L. Kukuraičio pasiūlymo svarstymą? Yra. Už balsavo 42.
Motyvai. M. Navickienė kalba prieš.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiama Pirmininke. Kolegos, čia yra labai svarbus momentas. Tai, ką siūlo L. Kukuraitis, nėra joks teisingumo atkūrimas. Kaip tik atvirkščiai, nes šiuo metu visų socialinės paramos išmokų bazinių dydžių atskaitos taškas yra praėjusių metų MVPD. Ir tai yra logiška, nes tai leidžia normaliai planuotis mums biudžetą.
Ką dabar gautume šiemet? Jau mes esame su jūsų visų pagalba patvirtinę 2024 metų biudžetą, o MVPD galutinis vis dar nėra aiškus. Vadinasi, niekas, jokia Vyriausybė, joks ministras, negalėtų susiplanuoti savo biudžeto ir skirti pakankamai lėšų įgyvendinti įstatymo nuostatai. Visi baziniai socialiniai dydžiai yra planuojami pagal praėjusių metų dydžius ir niekas čia nėra naikinama. Mažų pensijų priemokos kaip buvo mokamos, taip ir bus mokamos toliau. Tiesiog bus įmanoma realiai įgyvendinti įstatymo nuostatą. Tai, kolegos, labai prašau visų nepalaikyti šio pasiūlymo ir balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Dėkoju. T. Tomilinas – motyvai už.
T. TOMILINAS (DFVL). Gerbiami kolegos, kai visiems yra blogai kas nors socialinės politikos srityje, o vienai grupei yra šiek tiek geriau, tai tikroji socialinė politika yra tada, kai yra gerinama visų kitų situacija ir prilyginama tiems, kam yra gerai. Šiuo atveju daroma atvirkščiai ir standartas yra mažinamas, nuleidžiamas. Aš tik priminsiu visiems, kad buvo tokia socialinės politikos kūrėjų svajonė iš tiesų susieti socialinių išmokų augimą su realia, ką tik įvykusia infliacija. Tai pavyko padaryti būtent mažų pensijų gavėjams ankstesnėse kadencijose. Tai kodėl mes jiems bloginame situaciją, o ne geriname visiems likusiems, mes to nesuprantame, ir tai nėra teisinga socialinė politika.
PIRMININKĖ. Dėkoju, motyvai išsakyti. Apsispręskime balsuodami dėl L. Kukuraičio ir T. Tomilino pasiūlymo dėl 18 straipsnio. Kas pritariate jam, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 121: už – 53, prieš – 33, susilaikė 35. Pasiūlymui nepritarta.
K. Adomaitis – replika po balsavimo.
K. ADOMAITIS (LF). Aš susilaikiau dėl šio siūlymo, nes, aišku, jis išdraskytų jau suplanuotą kitų metų biudžetą, bet noriu pasakyti, kad ministrės argumentai nebuvo logiški, nes visas biudžetas yra pagrįstas iš esmės BVP augimo prognozėmis, mokesčių surinkimo prognozėmis ir visais kitais dalykais. Tai pasakyti, kad neįmanoma suplanuoti biudžeto dėl to, kad kažkas gali būti prognozuojama, nėra logiška.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Toliau kita pataisa dėl to paties 18 straipsnio taip pat L. Kukuraičio ir T. Tomilino. Prašau, gerbiamas Linai. Pristatysite ją?
L. KUKURAITIS (DFVL). Kokia čia pataisa? Atsiprašau, tuojau, čia gali būti ta pati susijusi, ar ne?
PIRMININKĖ. Galbūt gerbiamas Tomas?
L. KUKURAITIS (DFVL). Tuoj, atsiprašome.
PIRMININKĖ. Pataisa dėl 18 straipsnio.
L. KUKURAITIS (DFVL). Taip, čia yra susijusi, jeigu dėl to paties straipsnio, tai balsavimas įvyko.
PIRMININKĖ. Susijusi. Gerai, tai nereikalaujate balsuoti. Dėkoju. Dėl 18 straipsnio ar galime apsispręsti? Kas pritariate jam, balsuokime. Balsuojame už visą 18 straipsnį.
Balsavo 121: už – 87, prieš – 6, susilaikė 28. Visam straipsniui pritarta.
Dabar motyvai dėl viso 1-7 klausimo – Šalpos pensijų įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-3311. J. Džiugelis kalba už.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Labai ačiū. Mieli kolegos, šiuo įstatymu bus panaikinta ilgus metus egzistavusi diskriminacinė nuostata, kad kai kuriems žmonėms su negalia iki 24 metų visiškai nepriklauso šalpos išmokos, taip dažnai nutinka, kai žmonėms su psichosocialine negalia yra nustatomas 45–55 % darbingumas, bet jie iš tiesų, na, reikalauja tam tikros pagalbos. Tai yra ištaisoma ši spraga. Priėmus šį įstatymo projektą, asmenims, netekusiems 45–55 % darbingumo ir sulaukusiems 24 metų, šalpos išmoka sieks nuo 197 iki 235 eurų. Aš tikrai kviečiu pritarti šiam įstatymo projektui ir panaikinti šią diskriminacinę ir neteisingą nuostatą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai prieš – L. Kukuraitis.
L. KUKURAITIS (DFVL). Dėkoju, Pirmininke, ir dėkoju Vyriausybei, kuri atnešė šį įstatymą. Tikrai, kaip ir sakiau, 95 % įstatymo pritariu, jis yra sisteminis, jis yra geras, seniai lauktas. Dėkoju, kad buvo sujungti ir mūsų siūlymai, kuriuos mes teikėme 2021 metais, 2021-aisiais, atkreipiu dėmesį, prieš dvejus su puse metų pavasario sesijoje, bet galiausiai šiandien mes greičiausiai priimsime sprendimus. Vienintelė problema, sakau, tai yra finansavimo šaltinis. Paimti iš skurdžiausių ir atiduoti kitiems skurdžiausiems 30 mln. – tai nėra socialinė politika, nėra gerovės valstybė, mes tai turime suprasti. Kaip gerbiama ministrė sako, 30 mln. trūksta, jų nėra, tai rodo, kad mes būtent iš šitos grupės paimame ir atiduodame tai, kuriai skiriame 20 kelis milijonus, būtent žmonėms su negalia, kurie laukia jau labai ilgus metus. Džiugu, kad skiriame, gaila, kad paimame iš mažiausių pensijų.
O kalbant apie tai, kad joks ministras negali suplanuoti 30 mln. trūkumo, tai priminsiu, gerbiama ministre, kad globai trūksta 40 mln., kuriuos jums reikės suplanuoti ir perskirstyti iš Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos biudžeto. Sėkmės tai darant. Dėkui.
PIRMININKĖ. Motyvai už – M. Ošmianskienė
M. OŠMIANSKIENĖ (LF). Gerbiami Seimo nariai, tikrai pats įstatymo projektas labai lauktas ir labai reikalingas, jis sprendžia dvi esmines, aš sakyčiau, ilgalaikes problemas. Viena – tai yra teisingumas tarp žmonių su negalia, kita, kad galės pagaliau dirbti taip, kaip ir visi žmonės.
Deja, bet reikia pripažinti, kad dviejų problemų taip ir neišsprendžiame. Sunkią negalią turinčius žmones paliekame vis tiktai gyventi absoliučiame skurde. Tiesa, kad problema yra sprendžiama vis tiktai pačių silpniausių ir labiausiai skurstančiųjų sąskaita, kas nėra gerai. Tikiuosi, kad kitąmet vis tiktai bus dar kartą peržiūrėta ir šie klausimai, šios problemos bus ištaisytos, nes taip spręsti klausimus tikrai nėra visiškai socialiai teisinga. Bet pats projektas labai labai reikalingas ir lauktas. Tai vis tiek siūlau palaikyti ir balsuoti už.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Apsispręskime balsuodami. Taigi balsuokime dėl 1-7 klausimo, projekto Nr. XIVP-3311. Kas pritariate, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 126: už – 109, prieš nebuvo, susilaikė 17. Šalpos pensijų įstatymas priimtas. (Gongas)
10.32 val.
Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3061(2) (priėmimo tęsinys)
Grįžtame į pačią posėdžio pradžią. 1-2.1 klausimas – Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3061(2). Taip pat yra priėmimo stadija. Balsuokime. Kas pritariate, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 125: už – 107, prieš – 1, susilaikė 17. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3061) priimtas. (Gongas)
10.33 val.
Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo Nr. IX-547 3, 4 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3062(2) (priėmimo tęsinys)
Toliau 1-2.2 klausimas – įstatymo projektas Nr. XIVP-3062(2). Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 125: už – 99, prieš nebuvo, susilaikė 26. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3062) priimtas. (Gongas)
10.33 val.
Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 14 ir 17 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3063(2) (priėmimo tęsinys)
Toliau 1-2.3 klausimas – taip pat lydimasis įstatymo projektas Nr. XIVP-3063(2). Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 124: už – 101, prieš nebuvo, susilaikė 23. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3063) priimtas. (Gongas)
10.34 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 15, 35 ir 66 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3064(3) (priėmimo tęsinys)
Toliau 1-2.4 klausimas – Vietos savivaldos įstatymo projektas Nr. XIVP-3064(3). Balsuojame.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 124: už – 108, prieš – 3, susilaikė 13. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3064) priimtas. (Gongas)
10.34 val.
Administracinių nusižengimų kodekso 186 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3065(2) (priėmimo tęsinys)
Toliau 1-2.5 klausimas – lydimasis Administracinių nusižengimų kodekso pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3065(2). Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 123: už – 101, prieš nebuvo, susilaikė 22. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3065) priimtas. (Gongas)
10.35 val.
Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos įstatymo Nr. XII-311 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2913(3) (priėmimo tęsinys)
Toliau darbotvarkės 1-3 klausimas – Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos įstatymo straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2913(3). Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 120: už – 110, prieš – 2, susilaikė 8. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2913) priimtas. (Gongas)
10.35 val.
Švietimo įstatymo Nr. I-1489 62 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2907(2) (priėmimo tęsinys)
Toliau darbotvarkės 1-4 klausimas – Švietimo įstatymo 62 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2907(2). Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 128: už – 126, prieš nebuvo, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2907) priimtas. (Gongas)
10.36 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 15, 27, 30 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2609(2) (priėmimo tęsinys)
Toliau darbotvarkės 1-5.1 klausimas – Vietos savivaldos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2609(2). Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 123: už – 88, prieš – 2, susilaikė 33. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2609) priimtas. (Gongas)
10.37 val.
Žemės įstatymo Nr. I-446 22, 23, 32 ir 40 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2610(2) (priėmimo tęsinys)
Toliau 1-5.2 klausimas – lydimasis Žemės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2610(2). Jo liko neapsvarstyta viena pataisa ir vienas straipsnis. Seimo narys S. Gentvilas dėl 2 straipsnio teikia pasiūlymą. Prašom pristatyti.
S. GENTVILAS (LSF). Techninė pastaba. Man priimtinas komiteto pritarimas iš dalies. Neprašau balsuoti.
PIRMININKĖ. Dėkoju, pritarimas iš dalies priimtinas.
Gerbiami kolegos, ar galime 2 straipsnį priimti tokį, koks yra suredaguotas komiteto? Ar yra prieštaraujančių? Nematau. Galima priimti. Pritarta bendru sutarimu. Balsavimas. Motyvai. Pasižiūrėkime, ar yra dėl motyvų kas nors užsirašęs? Ne. Balsuokime dėl viso darbotvarkės 1-5.2 klausimo. Kas pritariate, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 127: už – 101, prieš – 2, susilaikė 24. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2610) priimtas. (Gongas)
10.38 val.
Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 18, 20, 24 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2611(2) (priėmimo tęsinys)
Kitas darbotvarkės 1-5.3 lydimasis klausimas – Teritorijų planavimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2611(2). Jau apsvarstėme. Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 126: už – 100, prieš – 2, susilaikė 24. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2611) priimtas. (Gongas)
10.38 val.
Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2936(2) (priėmimas)
Toliau darbotvarkės 1-6 klausimas – Sveikatos draudimo įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2936(2). Norėčiau pakviesti gerbiamą A. Matulą į tribūną, nes yra gauta pastabų, pasiūlymų. Pirmiausia dėl paties pirmojo Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymo, tiksliau, pastabos.
A. MATULAS (TS-LKDF). Jam pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad atsiranda du nauji straipsniai pritarus tam pasiūlymui. Ar galime jiems abiems pritarti bendru sutarimu? Nematau prieštaraujančių. Dėkoju, pritarta. Tuomet buvęs 1 straipsnis tampa 3 straipsniu. Ar galime jam pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ir buvęs 2 straipsnis tampa 4 straipsniu. Dėl jo yra Seimo narės A. Armonaitės pasiūlymas. Tačiau pačios Aušrinės dabar nematau salėje. Galbūt komiteto pirmininkas galėtų pristatyti esmę?
A. MATULAS (TS-LKDF). Taip, kolegė Aušrinė siūlo, kad įstatymas įsigaliotų nuo liepos 1 dienos. Komitetas nepritarė. Už balsavo 5, susilaikė 3, prieš – 3. Motyvai, dėl ko nepritarė. Pati projekto teikėja sako, kad jeigu būtų draudžiama nauja į Lietuvą atvykusių piliečių kategorija, tam reikėtų apie 2 mln. papildomų lėšų. Sveikatos apsaugos ministerija, atrodo, iki liepos 1 dienos turi pateikti valstybės draudžiamų asmenų skaičių, po to Finansų ministerija apskaičiuoja, kokie asignavimai reikalingi ir kiek žmonių valstybė draudžia, o tai padaro per biudžeto svarstymą metų gale. Įsigaliojimas nuo liepos 1 dienos reikštų, kad sveikatos draudimas papildomai turėtų išleisti beveik 2 mln. eurų savo lėšų, o tai reiškia, kad gali nukentėti kiti drausti asmenys.
Todėl Sveikatos reikalų komitetas kaip dalykinis mano, kad toliau plėsti šito gyvulių ūkio negalima, nes jau dabar daugiau kaip 20 grupių žmonių turi sveikatos draudimo lengvatas. Kaip minėjau, nepritarė. Mano, kad turi įsigalioti nuo 2025 m. sausio 1 d.
PIRMININKĖ. Gerbiami kolegos, balsuokime, ar yra 29 už tai, kad A. Armonaitės pataisa būtų svarstoma. Yra.
Motyvai. I. Šimonytė kalba už.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Man šiek tiek nesmagu girdėti, kai komiteto pirmininkas daugiausiai kalba apie asmenis, draudžiamus valstybės lėšomis, ir kalba apie privilegiją būti draustam valstybės lėšomis. Bet keičiami straipsniai, tiksliau sakant, tai yra tas pats straipsnis, bet ne tos dalys, kalba ne apie draudžiamus valstybės lėšomis, o apie apskritai draudžiamus sveikatos draudimu. Į tą sąrašą taip pat būtų įtraukiami ir nenuolatiniai gyventojai, kaip yra siūloma Vyriausybės pateiktame projekte.
Mes čia galime daug spekuliuoti, kiek tų žmonių bus, kiek tų artimųjų ir nepilnamečių vaikų bus. Nepilnamečiams vaikams būtų taikomos tam tikros numatytos nuostatos. Gali būti, kad ten bus ir valstybės lėšomis draudžiamų, bet tai nėra faktas, toks pakeitimas automatiškai nereiškia žmogaus draudimo valstybės lėšomis, nes niekas nesiūlo keisti draudžiamų valstybės lėšomis asmenų pagrindų.
Todėl aš tikrai nemanau, kad didelė problema leisti tam įstatymui įsigalioti anksčiau, o jau toliau atitinkamai reaguoti, jeigu bus toks reikalas, pagal mūsų turimus faktinius duomenis. Kitaip mes net ir jokių faktinių duomenų neturėsime 2025 m. sausio 1 d. Ta problema, apie kurią kalba Antanas, bus lygiai tokia pati, kaip šiandien. Todėl siūlyčiau pritarti kolegės Aušrinės pasiūlymui ir balsuoti už.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai prieš – A. Veryga.
A. VERYGA (LVŽSF). Kolegos, ką tik kalbėjusi premjerė kaip ir nepaneigė to, kad gali reikėti papildomų lėšų. Mane, tiesą sakant, šiek tiek stebina toks didelis susirūpinimas atvykusiais iš kitų šalių piliečiais, jų artimaisiais, o savo piliečiais mes nelabai matome reikalo pasirūpinti. O turime turbūt rekordinį, iki šiol nematytą Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rezervą, juo yra balansuojamas netgi valstybės biudžetas.
Manau, nepamirškime savo gyventojų, prieš rūpindamiesi kitais. Kai jau jiems viską užtikrinsime, tada galėsime pasirūpinti ir kitais. Tikrai kviečiu nepritarti šiam siūlymui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Motyvai išsakyti. Apsispręskime balsuodami dėl A. Armonaitės pasiūlymo dėl 4 straipsnio. Kas pritariate, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 120: už – 72, prieš – 20, susilaikė 28. Pasiūlymui pritarta. Vadinasi, Teisės departamento pasiūlymas netenka aktualumo.
Ar galime pritarti visam 4 straipsniui? Balsuojame. Kas pritariate 4 straipsniui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Balsavo 125: už – 79, prieš – 20, susilaikė 26. 4 straipsniui pritarta.
Dabar motyvai dėl viso. Dėl motyvų niekas neužsirašė kalbėti. Balsuokime dėl viso 1-6 klausimo – Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimo.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 121: už – 85, prieš – 10, susilaikė 26. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-2936) priimtas. (Gongas)
10.46 val.
Medžioklės įstatymo Nr. IX-966 5 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 151, 152 straipsniais ir priedu įstatymo projektas Nr. XIVP-3271(2) (priėmimas)
Kitas darbotvarkės klausimas. 1-7 klausimą jau apsvarstėme ir pabalsavome, taigi 1-8.1 klausimas – Medžioklės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3271(2). Kviečiu V. Pranckietį į tribūną. Priėmimas. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio… Atsiprašau, J. Jarutis, taip.
J. JARUTIS (LVŽSF). Ačiū, Pirmininke. Nieko tokio. Frakcijos vardu prašau dėl Medžioklės įstatymo klausimo pusės valandos pertraukos.
PIRMININKĖ. Pusės valandos pertraukos. Kolegos, ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Gerai, pusės valandos pertrauka dėl Medžioklės įstatymo ir, suprantama, dėl lydimųjų.
10.48 val.
Miškų įstatymo Nr. I-671 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3167(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-9.1 klausimas – Miškų įstatymo Nr. I-671 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3167(3). Priėmimo stadija. Sekundėlę! (Balsai salėje)
Aš norėčiau pakviesti gerbiamą komiteto pirmininkę, nes čia yra ir pagrindinis, ir lydimieji, ir yra gauta nemažai pastabų. Taigi 1-9.1 klausimas – projektas Nr. XIVP-3167, priėmimo stadija. Yra gautos kelios Teisės departamento pastabos, pirmosioms dviem yra pritarta, trečiajai – nepritarta. Atsiprašau. (Balsai salėje) Taip. Tai pirmiausia dėl Teisės departamento pastabų prašau pristatyti komiteto nuomonę.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Taip, didžiajai daliai pastabų mes pritarėme. Nepritarėme vienai pastabai, kuri yra susijusi su datos nurodymu įstatyme. Bet mes būtent labai aiškiai apibrėžiame laiką, tai yra 1995 m. birželio 1 d., kada buvo įsigaliojęs įstatymas – patikslintos Trakų miesto, Vilniaus miesto ribos ir įėjo miškai, kurie buvo iki to laiko atkurti ir buvo kaimo teritorijose, o nuo to momento įėjo į miesto teritorijas. Būtent dėl tų miestų teritorijų mes ir matome būtinybę atsiskaityti tinkamai už miškus su savininkais, todėl šiai Teisės departamento pastabai nepritariame.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Taigi, pritarus pirmajai Teisės departamento pastabai, atsiranda naujas 1 straipsnis. Ar galime pritarti jam bendru sutarimu? Nematau prieštaraujančių. Dėkoju.
Tada 2 straipsnis, suredaguotas pagal Teisės departamento pastabas. Ar galime jam pritarti bendru sutarimu? Dėkui, pritarta.
Ir atsiranda 3 straipsnis. Dėl jo yra viena Teisės departamento pastaba, jai komitetas nepritarė. Gal galėtumėte trumpai pristatyti?
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Tai va ši pastaba yra ta pati.
PIRMININKĖ. Ta pati. Dėkoju. Gerbiami kolegos, ar galime 3 straipsniui, suredaguotam pagal komiteto nuomonę, pritarti? Nematau prieštaraujančių. Dėkoju, pritarta. Dėl motyvų dėl 1-9.1 klausimo niekas neužsirašė. Galime balsuoti. Kas pritariate Miškų įstatymo pakeitimui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip. Tuoj paleidžiame balsavimą dėl 1-9.1 klausimo, projekto Nr. XIVP-3167.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 103: už – 87, prieš nebuvo, susilaikė 16. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3167) priimtas. (Gongas)
10.51 val.
Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymo Nr. VIII-359 4 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIV-2126 2 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 11 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIVP-3168(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-9.2 klausimas – Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymo pakeitimo ir papildymo vienu straipsniu projektas Nr. XIVP-3168(3). Priėmimo stadija. Pirmiausia gerbiamos komiteto pirmininkės aš norėčiau paprašyti pradėti nuo Teisės departamento pastabos, kuri yra 5 puslapyje, nes paaiškinus ją projekte atsiranda naujas 1 straipsnis.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Taip, į Teisės departamento visas pastabas šiuo atveju mes atsižvelgėme bendru sutarimu ir įstatymą papildėme ir sutvarkėme pagal Teisės departamento pastabas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Taigi atsiranda naujas 1 straipsnis ir tuomet projekte yra keturi straipsniai. Nė dėl vieno iš jų nėra gauta Seimo narių pasiūlymų, tik Teisės departamento pastabos, joms komitetas pritarė. Ar galime pritarti visiems keturiems straipsniams, suredaguotiems pagal Teisės departamento pastabas? Nematau prieštaraujančių. Dėkoju. Pritarta bendru sutarimu.
Ir dėl motyvų dėl viso užsirašė kalbėti R. Tamašunienė – motyvai už. Prašau.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Mieli kolegos, iš tikrųjų kalbėdama apie tam tikrus pakeitimus, palankius piliečiams, kuriems negrąžinta žemė, aš pasisakau už. Tai yra atitaisoma klaida. Dabar nėra žmonėms apsisprendimo būdo, tik galimybė mišku grąžinti turėtą žemę. Ta galimybė pratęsiama nuo Naujųjų metų iki gegužės 1 dienos.
Antras dalykas, kad tiems žmonėms, kuriems apskaičiuota kompensacija pinigais ir jie nesutinka, taip pat paliekama galimybė pasirinkti miško sklypą. Bet yra kategorija piliečių, nedidelė grupė žmonių Grigiškėse, kurie diskriminuojami ir jiems lieka du būdai, čia reikia garsiai pasakyti – tik miškas arba pinigai. Vilniuje dar bus galimybė pasirinkti individualios statybos arba kitos paskirties žemės sklypą, o grigiškiečiai tokios galimybės neturės. Tai irgi užprogramuoja, kad žmonės tikrai gali kreiptis šiuo klausimu į teismus. O Trakuose gyvenantiems piliečiams už negrąžintą žemę sudaroma galimybė gauti žemės Lentvaryje, tai tas jų klausimas sprendžiamas ir irgi yra trys būdai, bet vienai kategorijai žmonių tų būdų nelieka.
Dar vienas svarbus momentas, kurį labai norėčiau akcentuoti, kad dabar NŽT nežinia kodėl Vilniaus miestui grąžina sklypus neva pataisyti, bet jie negrįžta į NŽT. Tai čia reikia tikrai labai didelio ministro įsitraukimo, nes ne šiukšles žmonėms reikia grąžinti, o tai, kas suplanuota, suprojektuota, tuos sklypus, dėl kurių žmonės turėjo teisėtus lūkesčius. Jau nedavė 13 sklypų, tai dabar dar eina atbulai – kas jau atiduota NŽT, grįžta į savivaldybes.
PIRMININKĖ. Laikas.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkui. A. Ažubalis – motyvai prieš.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Gerbiama pranešėja, man čia kyla abejonių dėl šito įstatymo projekto. Norėčiau paklausti, ar yra padaryta skirtis tarp tų žemės nuosavybės savininkų, kurie paveldėjo, įsigijo, nusipirko žemės, ir tarp tų, kuriems po Vilniaus krašto okupacijos žemės sklypai, žemė už aktyvią veiklą okupacinėje ofenzyvoje tiesiog buvo padovanota. Tai čia jau skirtingi dalykai. Ar buvo į tai atsižvelgta? Dėkui.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamas Audroniau, mes nediskutavome šitomis temomis įstatymo priėmimo metu. Dabar čia motyvai prieš ar už, nesupratau. Ar jūs pasisakėte prieš?
PIRMININKĖ. Gerbiama pirmininke, nevertėtų diskutuoti, nes šiuo atveju jūsų funkcija kiek kita.
Gerbiami kolegos, motyvai yra išsakyti ir apsispręskime balsuodami. Atsiprašau, kadangi priėmimas, ministras S. Gentvilas kelia ranką, motyvai už.
S. GENTVILAS (LSF). Aš, išgirdęs A. Ažubalio abejones, norėjau nuraminti. Tiek R. Tamašunienę, kuri visada tikrai akį laiko ant teisybės atstatymo, ypač lenkų tautybės piliečiams. Įstatymas suderintas taip, kad ir vilniečiai, ir trakiškiai atgautų žemę. Kai kur, kur žemės nebeliko, o Vilnius yra paskelbęs, kad Grigiškių mieste, nes Vilniaus savivaldybėje yra du miestai – Vilniaus miestas ir Grigiškių miestas, tai Grigiškių mieste nebėra laisvos žemės, todėl Grigiškėse yra laukiantys, rodos, 20 keli gyventojai, tai jie turės galimybę atgauti arba mišku, arba pinigine kompensacija. Toks buvo STT reikalavimas. Mes atsižvelgėme į STT reikalavimą, kad tie, kas kažkada Grigiškėse turėjo nuosavybę, staiga negautų teisės į kur kas brangesnę Vilniaus žemę. Beje, toks buvo STT reikalavimas ir komitetas į tai atsižvelgė. Kviečiu pritarti.
Paskutiniai susitikimai ir pasirinkimai bus kovą–balandį. Tikiuosi, visi laukiantys eilėje pasirinks. Kitu atveju bus išmokama piniginė kompensacija. Dėkui. Kviečiu pritarti.
PIRMININKĖ. K. Mažeika – motyvai už.
K. MAŽEIKA (DFVL). Ačiū, Seimo Pirmininke. Išties pritardamas tam, ką akcentavo būtent Specialiųjų tyrimų tarnyba, noriu tik palinkėti, kad pabaigtų išspręsti žmonių problemą, kuri yra jų konstitucinė teisė į nuosavybę. Tik turbūt klausimas kyla dėl grąžinimo mišku. Norėtųsi palinkėti, kad vis dėlto atėjus laikui toje vietoje, kur dabar yra miškas, nebūtų išmiškinta, nebūtų užstatyta namais ir taip toliau. Su šiuo palinkėjimu kviečiu, kolegos, pritarti šiam projektui ir galų gale išspręsti tą klausimą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Motyvai už – E. Rudelienė.
E. RUDELIENĖ (LSF). Ačiū, gerbiama Seimo Pirmininke. Iš tiesų, kolegos, kviečiu palaikyti šį įstatymo projektą, nes daugybę metų savivaldybėse, kuriose žemė buvo atkelta žmonėms, kurie laukia eilėse, nebuvo galimybės grąžinti tam tikrose teritorijose. Sudarysime galimybę, kad galbūt kitame mieste galės turėti… Ne mieste, o teritorijoje toje pačioje savivaldybėje grąžinti žemę, bent jau pasiūlyti grąžinti, kur yra laisvų plotų, ir jeigu žmonės sutinka, tai užbaigti procedūrą. Todėl kviečiu palaikyti šį įstatymo projektą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Pagaliau visi motyvai išsakyti. Apsispręskime ir balsuokime dėl Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-3168(3). Balsuokime.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 110: už – 106, prieš nebuvo, susilaikė 4. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3168) priimtas. (Gongas)
R. Tamašunienė norėtų replikuoti po balsavimo.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Mieli kolegos, iš tikrųjų piliečių nuosavybės grąžinimas belikęs išskirtinai lenkų tautybės žmonėms, kurie virš 30 metų negali disponuoti savo turtu. Kai kurie nesulaukė, jau mirė, galbūt galėjo panaudoti pardavę žemę ar kitais būdais savo reikmėms.
Antras dalykas. Nėra istorijoje ir pasaulyje konservatorių sugalvotos reformos, kuomet žemė buvo skraidinama ir konservatorių nariai gavo jos Vilniaus rajone, pritaikius ekvivalentą, dar daugiau, negu turėta kažkur kitur Lietuvoje. Dėl to ta problema ir atsirado. Dabar mes sprendžiame problemą dėl būtent Konservatorių partijos priimtų sprendimų šitaip skraidinti žemę ir sukelti šitokį chaosą valstybėje.
Gerbiamas Ažubali, taip baisiai susijaudinęs, už ką lenkai gavę žemę, tai tą žemę jie turėjo nuo senų senovės ir jie gavę adekvačiai neteisingai. Dabar labai svarbu, kad ta reforma būtų padaryta teisingai. Tai žmonės, kurie gyvena čia, šioje žemėje, kai kurie – 700 metų. Mes turime čia visų proproproprotėvių kapus ir žinome, kur jie yra. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Sprendimas priimtas. Replikos išsakytos.
10.59 val.
Žemės įstatymo Nr. I-446 pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1311 2 straipsnio pakeitimo įstatymo Nr. XIV-2115 1 ir 2 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3169(2) (priėmimas)
Kitas darbotvarkės 1-9.3 klausimas – taip pat lydimasis Žemės įstatymo Nr. I-446 pakeitimo įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3169(2). Šį pakeitimą sudaro keli straipsniai. Dėl 1 straipsnio yra Teisės departamento pastaba. Ar gerbiama komiteto pirmininkė galėtų trumpai pakomentuoti Teisės departamento pastabą?
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Teisės departamentas atkreipė dėmesį, kad įstatyme mes įrašome, kad NŽT vadovas gali įgalioti tarnautoją, kuris turi pavaldinių, bet atkreipė dėmesį, kad ir ūkio dalies tarnautojas gali turėti pavaldinių, tai siūlo komitetui pataisyti, kad nebūtų dviprasmybių ir kad galėtų pavedimus duoti tik atliekantys administravimo funkcijas. Mes tą ir padarėme.
PIRMININKĖ. Dėkui. Ar galime pritarti 1 straipsniui, suredaguotam pagal Teisės departamento pastabą? Nematau prieštaraujančių. Dėkoju. Pritarta. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų nėra gauta. Ar galime pritarti jam bendru sutarimu? Dėkoju. Ir dėl 3 straipsnio tiesiog atkreiptinas dėmesys, kad buvo data 2023 m. gruodžio 1 d., tai gal gerbiama pirmininkė tiesiog informuotų…
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Kadangi įstatymas buvo registruotas anksčiau, buvo tikėtasi, kad jis bus priimtas anksčiau, ir data buvo nurodyta kita. Dabar mes tiesiog atidedame į šio mėnesio pabaigą, kad būtų sutvarkyta viskas.
PIRMININKĖ. Aš galime tokiam suredaguotam 3 straipsniui pritarti? Tiktai tikslią datą – gruodžio 31 dieną, kaip aš supratau.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Gruodžio 31 diena.
PIRMININKĖ. Gruodžio 31 diena. Ar galima šiai datai ir visam straipsniui pritarti? Ačiū, pritarta. Ir dėl viso dėl motyvų niekas neužsirašė. Apsispręskime balsuodami dėl darbotvarkės 1-9.3 klausimo – Žemės įstatymo pakeitimo įstatymo projekto.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 107: už – 87, prieš nebuvo, susilaikė 20. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3169) priimtas. (Gongas)
11.03 val.
Žemės reformos įstatymo Nr. I-1607 8, 9, 15, 16, 17, 18, 19 ir 20 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIV-2125 2, 3, 4, 6, 7 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3170(2) (priėmimas)
Toliau darbotvarkės 1-9.4 klausimas – Žemės reformos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3170(2). Dėl 1 straipsnio yra viena Teisės departamento pastaba. Gerbiama pirmininke, jūs galėtumėte pakomentuoti?
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Tai lygiai tokia pati pastaba, kad Nacionalinės žemės tarnybos vadovas galėtų būtent įgalioti asmenį, kuris atlieka administravimo funkcijas.
PIRMININKĖ. Taip.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Dėl visų straipsnių yra šis Teisės departamento pasiūlymas ir mes visur sutvarkėme pagal tai.
PIRMININKĖ. Pritarus šiai pastabai, ši nuostata atsiranda dėl kiekvieno straipsnio. Gerbiami kolegos, ar galime pritarti imtinai straipsniams nuo 1 iki 6, suredaguotiems pagal Teisės departamento pastabą? Nematau prieštaraujančių. Dėkoju, pritarta. Dėl motyvų niekas neužsirašė. Balsuokime dėl darbotvarkės 1-9.4 klausimo.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 114: už – 106, prieš nebuvo, susilaikė 8. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3170) priimtas. (Gongas)
11.04 val.
Žemės įstatymo Nr. I-446 2, 7, 10, 11, 12, 13, 22, 27, 30, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 43, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 301, 351, 352 ir 66 straipsniais įstatymo Nr. XIV-2114 5, 8, 10, 17, 18, 21, 22, 24, 27, 30 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3171(3) (priėmimas)
Ir darbotvarkės 1-9.5 klausimas – paskutinis lydimasis Žemės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3171. Dėl 1 straipsnio yra gauta viena Teisės departamento pastaba. Gerbiama pirmininke!
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Čia ta pati apie valstybės tarnautoją, atliekantį viešojo administravimo funkcijas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar galime pritarti 1 straipsniui, suredaguotam pagal Teisės departamento pastabą? Ačiū, pritarta.
Nuo 2 iki 5 straipsnių imtinai nėra gauta pastabų ir pataisymų. Ar galime pritarti kiekvienam bendru sutarimu? Dėkui, pritarta. Dėl 6 straipsnio yra Teisės departamento trys pastabos. Prašom pakomentuoti 6 straipsnį ir komiteto nuomonę.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Pirmoji Teisės departamento pastaba, kuriai siūloma pritarti iš dalies, yra susijusi su ta pačia Teisės departamento abejone dėl 1995 metų datos įrašymo. Aš ją pristačiau prie pirmojo įstatymo projekto. Tai mes šitai daliai siūlome pritarti iš dalies, nes dar yra siūlymas ir patikslinti formuluotes. Mes tiesiog papildomai rašome, kad būtų labai aišku – „miesto savivaldybės teritorija“. Dėl šitos dalies atsižvelgta.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar galime pritarti 6 straipsniui, suredaguotam pagal Teisės departamento pastabas? Ačiū, pritarta. Dėl 7 straipsnio yra dvi Teisės departamento pastabos. Prašom.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Jos abi yra techninio pobūdžio, tai joms abiem pritarta.
PIRMININKĖ. Ar galime pritarti 7 straipsniui, suredaguotam pagal Teisės departamento pastabas? Ačiū, pritarta. Ir nuo 8 iki 11 straipsnių pasiūlymų nėra gauta. Ar galime kiekvienam iš šių straipsnių pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
Dėl viso dėl motyvų niekas neužsirašė. Apsispręskime balsuodami. Kas pritariate projektui Nr. XIVP-3171, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate kitaip.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 114: už – 105, prieš nėra, susilaikė 9. Įstatymas (projektas Nr. XIVP-3171) priimtas. (Gongas)
11.07 val.
Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo ir komisijų narių atlygio už darbą įstatymo Nr. XIII-198 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3187(3) (priėmimas)
Toliau apsvarstysime pagal eilę, dar nepraėjo pusė valandos. Darbotvarkės 1-10.1 klausimas – Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo ir komisijų narių atlygio už darbą įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3187(3). Tai yra taip pat priėmimo stadija ir priimsime pastraipsniui. Komiteto pirmininką J. Džiugelį kviečiu į tribūną, kadangi yra gauta ir Teisės departamento, ir Seimo narių pataisų.
Dėl 1, 2, 3 straipsnių pasiūlymų nėra gauta. Lygiai kaip ir dėl 4 straipsnio. Ar galime visiems keturiems pritarti bendru sutarimu? Dėkui, pritarta.
Dėl 5 straipsnio yra gautos dvi Teisės departamento pastabos. Prašom pristatyti komiteto nuomonę.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Dėkoju. Dėl 5, 6, 9 ir 2 straipsnių yra gautos penkios Teisės departamento pastabos. Į jas visas yra atsižvelgta ir siūlome joms pritarti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu 5 straipsniui, suredaguotam pagal Teisės departamento pastabas? Ačiū.
Dėl 6 straipsnio yra gauta viena Teisės departamento pastaba. Atsiprašau, ne viena, dvi Teisės departamento pastabos. Pristatykite komiteto nuomonę.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Pritarta.
PIRMININKĖ. Dėl 6 straipsnio Teisės departamento…
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Gerbiama Pirmininke, kaip ir minėjau, dėl 5, 6, 9 ir 2 straipsnių yra gauta Teisės departamento pastabų, joms visoms yra pritarta.
PIRMININKĖ. Dėkui. Dėl 6 straipsnio taip pat yra gauti G. Kindurio, L. Kukuraičio ir kitų Seimo narių pasiūlymai. Gerbiami kolegos, kas iš jūsų pristatys pasiūlymą dėl 6 straipsnio?
G. KINDURYS (LVŽSF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Taigi vėl sugrįžtame prie socialinių paslaugų srities darbuotojų darbo užmokesčio. Sugrįžtame, nes socialinių darbuotojų bendruomenė nepritaria siūlomam reguliavimui, tai yra vietoj dabar galiojančios nuostatos, kad socialiniams darbuotojams minimalieji pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientai didinami 30 %, įstatyme pakeista, kad jie didinami tik 21 %. Komitete nepritarta. Išsakytas argumentas, kad didesnius nei minimaliuosius koeficientus įstaigos vadovas gali numatyti įstaigos darbo apmokėjimo sistemoje. Kartu pasakyta, kad tokiam siūlymui įgyvendinti reikėtų virš 7 mln. biudžeto lėšų.
Taigi akivaizdu, kad vadovas gali nustatyti didesnius koeficientus tik kai turės tam lėšų, o jei įstatymas nenumatys 30 % didinimo vietoj 21 %, tai tokių lėšų įstaiga ir negaus. Todėl didesnės algos nei įstatyme numatyti minimalieji koeficientai socialiniai darbuotojai ir negalės tikėtis. Todėl yra teisinga nepažeisti socialinės srities darbuotojų dabartinių lūkesčių ir įstatyme palikti dabar galiojančią nuostatą socialinių paslaugų srities darbuotojams minimaliuosius pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientus didinti 30 %. Taigi siūlome įstatymu nenaikinti socialinių paslaugų srities darbuotojų teisėtų lūkesčių gauti didesnį darbo užmokestį.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamas pirmininke, ar galėtumėte pristatyti komiteto nuomonę?
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Taip. Atkreipiu dėmesį, jog Seimas svarstymo stadijoje nepritarė šiam pasiūlymui. Argumentai yra keli. Vienas yra tas, jog jau didėja 21 % bazinis dydis. Taip pat nėra numatyta 7,7 mln. eurų valstybės lėšų valstybės biudžete. Šiam pasiūlymui nėra pritarta. Komitetas balsavo: 5 buvo už, 5 susilaikė ir pirmininko balsas lėmė nepritarimą šiam pasiūlymui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar yra 29 palaikantys tolesnį šio pasiūlymo svarstymą? Taip, yra. Motyvai. A. Dumbrava kalba už.
A. DUMBRAVA (LVŽSF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Man truputį gėda dėl mūsų Socialinių reikalų ir darbo komiteto, kad mes negalime apginti socialinių darbuotojų, nerodome tokio didžiulio noro, didžiulio troškimo, kad socialiniai darbuotojai tikrai turėtų… (Triukšmas salėje) (Jeigu galima, vyrai, trupučiuką tyliau.) …turėtų didesnį atlyginimą. Tai tie žmonės, kurie neina streikuoti, kurie nesiskundžia tomis sąlygomis. Nors jie irgi galėtų eiti ir streikuoti, ir skųstis, ir galbūt boikotuoti kažkaip savo darbą, tačiau jie dirba kantriai, su mažais atlyginimais, darbas jų dažnai būna pavojingas, rizikingas. Tikrai mes galėjome ir privalėjome surasti, 7 mln. eurų čia nėra kažin kas. Ir tikrai labai gaila, kad mes labai daug kalbame, kada būna socialinių darbuotojų šventės, visa kita, tai mes paploniname liežuvius ir bandome kažkaip įsiteikti, tačiau kai reikia priimti konkrečius sprendimus būtent dėl tos kategorijos žmonių, tai mes nededame pastangų. Tai labai gaila. Aišku, siūlau vis dėlto pritarti tam siūlymui ir surasti tų papildomų lėšų. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. M. Navickienė kalba prieš.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, iš tikrųjų man kitą kartą yra šiek tiek apmaudu tai, kad mes čia sakome, kas gėda, kas ne gėda, bet iš tikrųjų labai gėda yra klaidinti žmones ir truputį manipuliuoti skaičiais. Kalbant apie skaičius, jeigu mes šiandieną įstatyme turime 21 %, tai jokiu būdu nereiškia, kad kažkam kažkas mažėja. Mes įtvirtiname grindis nuo didesnės bazės, kuri reiškia, kad tos srities darbuotojams yra įtvirtinamos grindys ne blogesnės, negu buvo iki šiol. Keičiasi dydis todėl, kad pasikeitė bazė. Tai mes čia kalbame apie grindis. Taip, darbdavys turės teisę skirti didesnį atlyginimą ir taikydamas koeficientus, ir kitais sprendimais.
Nepaisant to, mes čia daug kalbame apie socialinius darbuotojus, jų svarbą valstybei, ir tai nėra tušti žodžiai. Vyriausybė skiria papildomai 5,5 mln. eurų, 5,5 mln. eurų šalia šio įstatymo tam, kad kiltų socialinės srities darbuotojų atlyginimai, ir jie nuo kitų metų kils. Tie pinigai papildomai yra Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos asignavimuose, kad socialiniai darbuotojai pajustų atlyginimų kėlimą. A kategorijos socialinių darbuotojų atlyginimų kėlimas – apie 120 eurų.
Taigi, kolegos, nemanipuliuokime, neklaidinkime. Socialinius darbuotojus vertiname ir suprantame jų darbo svarbą ne tiktai žodžiais, bet ir finansais. Tai labai prašyčiau nepritarti pasiūlymui, turint mintyje, kad šiuo įstatymu yra ne tik įtvirtinamos grindys, bet ir papildomi asignavimai (5,5 mln.) šios srities darbuotojų atlyginimams kelti nuo kitų metų. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Pabalsuokime dėl G. Kindurio, L. Kukuraičio ir kitų pasiūlymo, jam komitetas nepritarė ir dėl jo motyvai buvo ką tik išsakyti.
Balsavo 120: už – 56, prieš – 29, susilaikė 35. Pasiūlymui nepritarta.
Dabar turėsime apsispręsti dėl viso 6 straipsnio. Toliau posėdžiui pirmininkaus pavaduotojas P. Saudargas.
PIRMININKAS (P. SAUDARGAS, TS-LKDF). Replika po balsavimo – gerbiamas A. Sysas. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Labai ačiū. Aš matau, sėdi finansų ministrė ir šypsosi. Šalia sėdi Monika ir sako, kad kažkas klaidina. Tai jeigu kas nors salėje įrodys, kad 21 yra daugiau už 30, tai atiduosiu savo vieno mėnesio atlyginimą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Per šoninį mikrofoną – gerbiamas A. Dumbrava. Prašom.
A. DUMBRAVA (LVŽSF). Pirmiausia, mieli kolegos, norėčiau pasveikinti Visagino „Gerosios vilties“ progimnazijos kolektyvą. Jie atvyko šiandien pas mus. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Sveiki, gimnazistai. (Plojimai)
A. DUMBRAVA (LVŽSF). O ministrei vis dėlto norėčiau pasakyti: gerbiama ministre, jeigu viskas yra gerai, tai kodėl socialinių darbuotojų bendruomenė yra nepatenkinta šiuo įstatymu, labai nusivylusi? Tai kur čia nesueina galai? Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taip pat per šoninį mikrofoną – gerbiama premjerė I. Šimonytė. Prašau.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Aš galiu pakomentuoti, kur čia yra galai. Paprastai taip būna, kai jau kažką peržiūri geryn, tai tada visiems atrodo, kad nepakankamai. Tai yra visiškai normalu. O gerbiamam Algiui galiu pasakyti paprastą dalyką, kad būna šitaip, nes 21 % nuo 100 yra daugiau negu 30 % nuo 80, ar ne? (Šurmulys, juokas salėje)
PIRMININKAS. Dėkoju. Ir dar per šoninį mikrofoną – gerbiamas L. Kukuraitis. Prašau. Paskutinis.
L. KUKURAITIS (DFVL). Tai korektiškumo dėlei turime pasakyti, kad visais kartais, kai didindavome koeficientus, socialiniam darbuotojui būdavo užtikrinamas 30 % viršus. Dabar nėra teisinga – dabar mes didiname koeficientus, o socialiniam darbuotojui paliekama 21 %. Vadinasi, santykyje su biudžetiniu sektoriumi socialinių darbuotojų darbo užmokesčiai yra 7 % mažesni, negu yra dabar. Procentiškai tai bus kasmet, kiekvieną kartą, kai bus didinami koeficientai. Šiais, kitais ir tolesniais metais bus 21 %, o ne 30 %, kurie egzistavo per visus koeficientų kėlimus iki šiol.
PIRMININKAS. Dėkui. Gerbiami kolegos, gal jau išsisakėme. Tai dabar už visą 6 straipsnį. Taigi, balsuojame dėl viso 6 straipsnio. Visi pasiūlymai dėl jo yra apsvarstyti.
Užsiregistravo 124, balsavo 124: už – 65, prieš – 1, susilaikė 58. Taigi, straipsniui yra pritarta.
Dėl 7 straipsnio nebuvo pasiūlymų, galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Dėl 8 straipsnio nebuvo jokių pasiūlymų, galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Dėl 9 straipsnio buvo Seimo narių gerbiamo L. Kukuraičio ir T. Tomilino pasiūlymas, jam komitetas nepritarė. Tai dabar gerbiami kolegos pristatys pasiūlymą. Gerbiamas L. Kukuraitis turbūt, ar ne? Prašom.
L. KUKURAITIS (DFVL). Gerai. Tai pasiūlymo esmė tokia, kad visa biudžetinių įstaigų darbuotojų vertinimo sistema nuo veiklos vertinimo pereis į lūkesčių vertinimą. Visos profsąjungos teigia, kad tai yra per daug subjektyvu, palikta vadovo lūkesčių sričiai, ir dėl to darbuotojai nesijaučia saugiai. Šuo atveju Biudžetinių įstaigų darbuotojų apmokėjimo įstatyme niekur nėra nurodyta vieta, kur turi būti suformuoti lūkesčiai, kad žinotumei, ką vertina. Kadangi nėra to įrašyta, mes pasiūlėme suformuluoti aiškias metines veiklos užduotis. Tačiau komitete buvau patikintas Vyriausybės atstovų, kad Vyriausybės tvarkose (jos patvirtina, kaip užtikrinti šio įstatymo įgyvendinimą) yra nuostata, kad turės būti įrašyti sutarti metiniai lūkesčiai. Kadangi tai yra poįstatyminiame akte, aš šitą pasiūlymą tiek dėl 3 dalies, tiek dėl 4 dalies atsiimu.
PIRMININKAS. Atsiimate. Labai dėkui. Dabar dėl 9 straipsnio liko Teisės departamento pasiūlymas, jam komitetas pritarė. Taip pat L. Kukuraičio ir T. Tomilino pasiūlymas dėl kitos dalies. Ar jūs šitą atsiimate, ar ne?
L. KUKURAITIS (DFVL). Jeigu dėl 4 dalies, tai atsiimame.
PIRMININKAS. Dėl 10 dalies.
L. KUKURAITIS (DFVL). 10 daliai, kiek atsimenu, yra pritarta. Tuojau. Taip. Galiu pristatyti.
PIRMININKAS. Prašom pristatyti. Jeigu neatsiimate, tada pristatykite būtent šitą. Prašau.
L. KUKURAITIS (DFVL). Šioje įstatymo dalyje kalbama apie biudžetinių įstaigų vadovų ir darbuotojų veiklos vertinimą. Galbūt aš pristatysiu ir kitus, nes jie yra labai panašūs.
PIRMININKAS. Taip, trys susiję, tai ir pristatykite.
L. KUKURAITIS (DFVL). Mes įtraukiame: kai yra vertinami biudžetinių įstaigų darbuotojai, kad būtų vertinami ne blogiau, negu vertinama pagal Darbo kodeksą. Šiuo atveju pasiūlytos nuostatos buvo šiurkštesnės, prastesnės darbuotojų atžvilgiu negu Darbo kodekse, todėl įrašėme tokius tikslinamuosius žodžius: gali būti teikiamas kvalifikacijos tobulinimas, gali būti atleidžiamas iš pareigų, jeigu labai prastai yra įvertintas porą kartų. Lygiai tas pats yra dėl 10 straipsnio, dėl skatinimo sistemos. Kadangi komitetas pritarė bendru sutarimu, prašome pritarti ir čia. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Komitetas pritarė bendru sutarimu. Ar gali Seimas pritarti šiems pasiūlymams bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Dabar visam 9 straipsniui gal bendru sutarimu? Galime? Gerai, galime bendru sutarimu 9 straipsniui.
Dabar 10 straipsnis. Jau buvo L. Kukuraičio ir T. Tomilino pasiūlymas, jam pritarėme ir aptardami 9 straipsnį, tai gal ir šiam galime bendru sutarimu pritarti? Analogiškas. Dėkoju, pritarta. Visam 10 straipsniui galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Dėl 11 straipsnio nebuvo pasiūlymų. Galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Dėl 12 straipsnio nebuvo. Palaukite, čia jau reikia pasižiūrėti. Ieškau, ar buvo pasiūlymų. 12 straipsniui galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Dabar priedai. Dėl 1 priedo nėra pasiūlymų. Galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Dėl 2 priedo yra pasiūlymas. Tuoj mes jį surasime. 26 puslapyje, jeigu kas turite spausdintą. Yra Seimo nario T. Tomilino pasiūlymas dėl priedo. Prašau pristatyti.
T. TOMILINAS (DFVL). Gerbiami kolegos, mano pasiūlymas yra grąžinti teisingumą auklėtojams, dažniausiai dirbantiems darželiuose, taip pat ir darželiuose, turinčiuose specialiųjų poreikių vaikų. Jų atlyginimai visada buvo tos pačios kategorijos kaip ir mokytojų arba specialiųjų pedagogų. Prieš kurį laiką jų atlyginimo koeficientai pateko į kitą, daug žemesnę, kategoriją. Dabar mes turime didžiulę problemą, ypač specialiųjų poreikių vaikų turinčiose mokyklose, ten, kur auklėtojai dirba visą dieną ir tikrai užtikrina tą auklėjimo ir ugdymo procesą. Todėl yra didžiulis tos bendruomenės prašymas grąžinti tą status quo, daugelį metų egzistavusią. Kai mes darželio auklėtojus atrišome nuo auklėtojų, tikrai atsirado problema, mes turime tokį atlyginimų konkurencingumą, kuris neužtikrina darbuotojų pasiūlos, trūksta darbuotojų. Todėl yra didelė problema.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar yra 29 palaikantys pasiūlymą, kad jį svarstytume? Balsuojame, taip bus aiškiau. Ar yra 29 palaikantys pasiūlymą, kad jį svarstytume? Taip, dabar balsuojame tik dėl pasiūlymo svarstymo.
Užsiregistravo 68, balsavo 60: už – 49, prieš – 3, susilaikė 8. Taigi yra. Dabar komiteto nuomonė. Komitetas nepritarė. Prašau.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Taip, komitetas nepritarė ir dėl šio pasiūlymo balsavo: už buvo 2, susilaikė 9. Pagrindiniai argumentai yra dėl to, kad auklėtojai neugdo mokinių pagal švietimo programas, bet juos prižiūri. Taip pat ir dėl to, kad 2024 metams finansinis poreikis būtų 6,7 mln., 2025 metams – 7,1 mln. eurų ir šios lėšos nėra suplanuotos valstybės biudžete.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi apsispręsime balsuodami dėl T. Tomilino pasiūlymo, kuriam komitetas nepritarė. Balsuojame dėl pasiūlymo, kuriam komitetas nepritarė. Argumentus girdėjome, dabar balsuojame dėl pasiūlymo.
Užsiregistravo 114, balsavo 109: už – 46, prieš – 30, susilaikė 33. Pasiūlymui nepritarta. Toliau. Kitas pasiūlymas taip pat buvo gerbiamo T. Tomilino.
T. TOMILINAS (DFVL). Čia tas pats, tas pats.
PIRMININKAS. Gerbiama R. Tamašunienė – replika po balsavimo.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Taip, aš paspaudžiau mygtuką, bet aš norėjau balsuoti už. Įskaitykite.
PIRMININKAS. Gerai, dėl protokolo – jūsų balsas už. Gerai. Dabar prašau pristatyti kitą savo pasiūlymą.
T. TOMILINAS (DFVL). Jau pristatyta, tai tiesiog tas pats siūlymas.
PIRMININKAS. Toks pat siūlymas. Tai neprašote balsuoti. Jau Seimas apsisprendė. Gerai, tada komitetas čia taip pat nepritarė, mes apsisprendžiame taip pat, kaip Seimas ką tik balsavo, – nepritarti.
Toliau tada, jeigu aš neklystu, pasiūlymai Seimo narių jau yra kaip ir visi. Viskas. Dabar yra… (Balsai salėje) 2 priedui galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Ir dabar yra tiktai dėl 20… dėl 2 straipsnio Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, kuriam komitetas pritarė. Tai turbūt galime pritarti straipsniui su šiuo pasiūlymu bendru sutarimu, taip? Dėkoju, pritarta. Taigi pastraipsniui procedūra įveikta. Motyvai už – gerbiama J. Šiugždinienė. Dėl viso. Prašom.
J. ŠIUGŽDINIENĖ (TS-LKDF). Dėkui. Kolegos, labai noriu paraginti balsuoti už. Šis įstatymo projektas yra be galo svarbus. Noriu pabrėžti, jog čia yra mokytojai, ne tik mokytojai, bet ir koncertmeisteriai, ir švietimo pagalbos specialistai, ir mokyklų vadovai. Atlyginimų biudžetas nuo kadencijos pradžios iki kitų metų pabaigos išaugs beveik 70 %, tai yra tikrai didžiulis augimas. Mokytojų atlyginimai auga kitais metais nuo sausio 1 dienos 10 %, o nuo rugsėjo 1 dienos – dar 10 %. Taigi, visus raginu balsuoti, palaikyti. Na, labai svarbu, jog tai, ką mes esame sutarę Nacionaliniame politinių partijų susitarime, būtų įgyvendinta. Tai dėkui, kolegos, už palaikymą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš – T. Tomilinas.
T. TOMILINAS (DFVL). Gerbiami kolegos, kai bus suformuota nauja Vyriausybė kitais metais, tikrai reikės jai grįžti prie šių klausimų, nes šis projektas kartu su valstybės tarnybos reforma, kartu su pareigūnų veiklą reglamentuojančiais teisės aktais – visa tai sudaro tą bendrą paketą gana prastų reformų, kurios buvo priimtos per kančias šiame Seime, protestuojant opozicijai. Gaila, kad visuomenės įsitraukimas galbūt buvo gana neaktyvus ir tų pagrindinių pokyčių neigiamų bruožų beveik nepavyko atlenkti ir pakeisti, bendras liberalizacijos kvapas čia yra labai ryškus, viršininkų savivalės įgalinimo taip pat labai daug. Na, mes suprantame šios Vyriausybės ir daugumos kryptį, mes ją nuosekliai kritikuojame, bet tikiuosi, kad kitais metais nauja valdžia koreguos, nebūtinai viską griaus, žinoma, kokių nors gerų dalykų yra ir jūsų atneštų. Prieš pakėlimus niekas, žinoma, rankos kelti negali, bet bendras bruožas yra gana radikaliai liberalus, dešiniojo sparno, o mes jį kritikuojame ir jam prieštaraujame.
PIRMININKAS. Dėkoju. Už – gerbiamas J. Džiugelis. Prašom.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiami kolegos, priėmus šį įstatymo projektą, iš esmės gerės biudžetinių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo sistema, ji taps konkurencingesnė ir teisingesnė. Numatomas ne tik atlyginimų didinimas, bet ir daugiau alternatyvių skatinimo priemonių, tokių kaip vienkartinė piniginė išmoka, papildomos poilsio dienos, kvalifikacijos kėlimo finansavimas ir kitos. Minimalūs atlyginimo dydžiai padidės nuo 65 iki 610 eurų. Pavyzdžiui, atlygis slaugytojų padėjėjams, ugniagesiams gelbėtojams, vairuotojams, virėjams didės 69 eurais. Apskaitininkams, sandėlininkams, sekretoriams – 65 eurais. Teisininkams, buhalteriams, bibliotekininkams – 80 eurų. Struktūrinio padalinio pavaduotojui – 87 eurais, struktūrinio padalinio vadovui – 83, įstaigos vadovo pavaduotojui – 257 eurais, įstaigų vadovams – 610 eurų. Tikrai kviečiu pritarti šiam įstatymo projektui, nes esmingai pasikeis valstybės biudžetinių įstaigų darbo apmokėjimo tvarka.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ir prieš – A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gražios kalbos apie tai, kaip bus. Aš manau, kad praėjus 3 mėnesiams mes gausime ne vieną skundą, ir nesvarbu, kur sėdime – kairėje, dešinėje, kai pradės veikti ir Valstybės tarnybos, ir Biudžetinių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymas. Pirmininkas šneka apie kažkokią teisingesnę sistemą. Teisingesnė sistema yra, kai yra daug objektyvių dalykų, nulemiančių tą teisingą sistemą. Jeigu tai sprendžia vienas vadovas, tai iki teisingumo čia labai toli. Kaip sako patarlė, vadovas neturi būti geras – vadovas turi būti teisingas. Deja, sprendžiant iš skundų ir kreipimųsi į Darbo inspekciją, Lietuvoje dar labai daug darbdavių, kurie toli nuo to teisingo įvaizdžio ir savo sprendimų. Mes įvedame labai daug subjektyvumo į šitą įstatymą, nes ir priėmimas, ir premijavimas, atlyginimo nustatymas, vertinimas yra sutelkiami vienose rankose. Aš labai abejoju.
Sutinku su pirmininku, kad tikrai geresnė, nes jeigu jūs pažiūrėsite į tą lentelę, tai vadovams vidutiniškai didės 600. Tikrai mažus atlyginimus gaunantiems vadovams atlyginimai didės 600, o darbuotojams – 60. Tikrai, kas nenorėtų gauti 600 daugiau? Tikrai ta sistema yra šiek tiek geresnė, ypač vadovams. Todėl tikrai neraginu balsuoti už šitą įstatymą, juo labiau kad darbo užmokestį 2025 metais mes skaičiuosime imdami 2022 metų vidurkį, o jis buvo 1 tūkst. 900, nors jau dabar yra 2 tūkst. 100.
PIRMININKAS. Laikas.
A. SYSAS (LSDPF). Yra daug tokių dalykų, dėl kurių negalima pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju, laikas. Dabar už gerbiama M. Navickienė. Prašom.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Kolegos, apie ką man yra šitas įstatymas ir valstybės tarnybos reforma apskritai? Apie tai, kad mes turime kryptį stiprinti socialinį dialogą, susitarimus dėl atlygio politikos, kuri turėtų atsirasti įstaigose susitarus abiem pusėms, tiek tarp darbdavių, vadovų, tiek tarp darbuotojų atstovų, profesinių sąjungų. Ir mes visas šitas galimybes suteikiame tiek su valstybės reforma, tiek su šiuo įstatymu. Tai ir lankstesnis darbo užmokesčio reguliavimas, kai suteikiame daugiau galimybių įstaigų vadovams kartu su darbuotojų atstovais apsispręsti dėl darbo apmokėjimo sistemos, taip pat siekiame, kad biudžetinėse įstaigose daugėtų skatinimo ir darbuotojų motyvavimo įrankių ir priemonių. Sudaromos lanksčios galimybės darbo apmokėjimo sistemose, būtent nustatomose pagal Vyriausybės patvirtintas rekomendacijas, detalizuoti pareiginės algos koeficientus ar jų rėžius pagal toje įstaigoje sutartus kriterijus, tokius kaip profesinio darbo patirtis, išsilavinimas, veiklos sudėtingumas, atsakomybės ir savarankiškumo lygis, papildomų įgūdžių ar žinių, svarbių einamoms pareigoms, turėjimas, darbo sąlygos ir kiti kriterijai.
Antras dalykas, kas yra svarbu šiame įstatyme, profesionalių vadovų, apmokamų konkurencingu atlygiu ir orientuotų į viešojo sektoriaus efektyvumą, veikimą… Mes žinome, kad tokių žmonių ypač trūksta regionuose.
Trečias dalykas – minimaliųjų pareiginės algos koeficientų padidinimas, apie tai daug diskutavome, kad atlygis už nekvalifikuotą darbą, apmokamas minimaliuoju mėnesio atlyginimu, nebūtų sulygintas su atlygiu už kvalifikuotą darbą. Būtent dėl šio įstatymo minimalieji pareiginės algos dydžiai padidės maždaug 47 tūkst. darbuotojų. Jau nekalbu apie mokytojų ir kitų pedagogų, darbuotojų darbo apmokėjimo sąlygų gerinimą, kas yra nustatyta šiame įstatyme.
Kolegos, esame gerame kelyje. Labai kviečiu palaikyti, pritarti ir balsuoti už šitą įstatymą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš – gerbiamas L. Kukuraitis. Prašom.
L. KUKURAITIS (DFVL). Dėkui, posėdžio pirmininke. Iš tiesų tai yra tektoniniai pakeitimai biudžetiniame sektoriuje ir tikrai gaila, kad visuomenė taip mažai domisi. Turime kelis šimtus tūkstančių darbuotojų, dirbančių šiame sektoriuje, ir, man atrodo, yra per mažai diskusijos, per mažai reakcijos netgi į tai, kas čia yra teikiama.
Darbo kodeksas buvo liberalus (taip jis buvo vertinamas, jo pakeitimai, socialinis modelis), o šis įstatymas ne vienoje vietoje savo liberalumu netgi lenkia Darbo kodeksą. Išbraukiama nemažai saugiklių, kuriais darbuotojai, dirbantieji sektoriuje, rėmėsi. Tai yra naikinama darbo užmokesčio kintamoji dalis, vienodos sąlygos premijoms gauti, darbo stažo įtaka darbo užmokesčiui ir panašiai. Visa tai yra paliekama darbdavio ir darbuotojo susitarimui.
Darbuotojų darbo sąlygos priklausys nebe nuo bendrųjų kriterijų, o išskirtinai nuo įstaigų vadovų malonės. Daug kas nuleidžiama į vadovų ir darbuotojų susitarimus, bet jeigu jie nesusitars, vadovas darbo sąlygas nulems vienašališkai. Kai kurios nuostatos, pavyzdžiui, dėl automatinio darbuotojų atleidimo, esant nepatenkintiems vertinimu ar premijomis, net liberalesnės negu DK. Tai reiškia, kad privačiame sektoriuje dirbantys darbo sąlygų prasme jausis saugiau negu viešajame.
Taip pat keičiama vertinimo paradigma: darbuotojų veikla bus vertinama nebe nudirbtų darbų, o išpildytų ar neišpildytų lūkesčių aspektu. Kas laukia darbuotojų, jeigu merai į savo įstaigas skirs politinio pasitikėjimo, o ne profesionalius, kompetentingus vadovus? Tai mes turėsime politines darbo įstaigas, darbo… užimtumo tarnybas. Tikrai nesinori biudžetinio sektoriaus paversti tuo, turint galvoje, koks politinis nepotizmas vyksta, vis dar yra gajus, ypač regionuose.
Na, o papildomai socialinių darbuotojų koeficiento mažinimas nuo 30 iki 21 % tikrai yra labai trumparegiškas, nes mūsų visuomenėje labai sparčiai auga socialinių paslaugų poreikis. Dėkui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Už – gerbiama I. Šimonytė. Prašau.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Ačiū. Gal nebūčiau kalbėjusi, bet manęs niekaip nepaliauja stebinti kolegų, kurie bent jau skelbia, kad yra kairieji, toks absoliutus ignoravimas to, kad socialinis dialogas valstybėje tikrai turėtų būti stiprinamas ir socialinis dialogas turi vykti ne profesinių sąjungų su Vyriausybe ir Finansų ministerija, o visų pirma su tuo, kas yra darbdavys. Dabar man atrodo, kad mes kaip tik turime tą situaciją, kai niekam neverta ir nėra net intereso kalbėtis su savo vadovu, su savo institucijos vadovybe, o iš karto reikia eiti į Vyriausybę, į Finansų ministeriją, nesvarbu, kokia ji būtų ir kokia ten Vyriausybė būtų, pagal T. Tomilino pranašystes.
Vis tiek neturi būti visos problemos sprendžiamos aukščiausios valdžios lygiu ir tik vienu įmanomu būdu, tai yra padidinant automatiškai darbo užmokestį, jį tiesiog indeksuojant ir nesukant sau galvos, kad žmonės dirba skirtingai, žmonės nori skirtingai prisiimti atsakomybę, žmonės nori skirtingai prisiimti krūvio. Į visas šitas galimybes reikia taip pat atsižvelgti, nes dabartinė labai nelanksti darbo apmokėjimo sistema labai dažnai lemia tai, kad tie žmonės, kurie dirba geriausiai, savo galimybes labai greitai išsemia ir jiems nebėra ko pasiūlyti. O mes vis dėlto viešajame sektoriuje turime gana didelį stygių žmonių, turbūt didžiausią stygių iš visų veiklų, kad kas nors galėtų čia tais žmonėmis labai mėtytis. Bet lankstumas, kuris atsiranda, nemanipuliuojant, nekuriant kažkokių dirbtinių schemų, išsigalvojant ten kažkokių papildomų krūvių ir panašių dalykų, kaip tik leistų normaliai sudėlioti darbo užmokesčio sistemą dėl to tariantis su darbuotojų atstovais. Manau, kad darbovietė yra ta vieta, kur su darbuotojų atstovais turi būti tariamasi pirmiausia, o jau sisteminės problemos turi būti sprendžiamos Seime. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš kalbės gerbiamas K. Vilkauskas.
K. VILKAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamas pirmininke. Na, valstybė žengė dar vieną stiprų žingsnį centralizavimo link. Visi kolegos iš kairės pusės išdėstė visus argumentus. Kad socialinis dialogas vyktų, pirmiausia to socialinio dialogo reikia norėti. Iš tikrųjų profsąjungos visos kvietė kalbėtis apie tai, dėl tos neparengtos, neišdiskutuotos reformos teikė daug pasiūlymų, bet į juos nebuvo atsižvelgta. Mes jau pradžioje tos reformos supratome, kad tai yra būdas tiktai perkelti galios svertus iš vienos vietos į kitą. Aš manau, kad tai yra tikrai socialiai neteisinga tų žmonių, kurie tikisi geresnių rezultatų iš šios reformos, atžvilgiu. Todėl kviečiu balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiami kolegos, dabar apsispręsime balsuodami. Pratęsiu balsavimo laiką, beje, iki Vyriausybės valandos arba pusvalandžio. Susitarsime vėliau, kaip dirbame. Dabar balsuojame. (Balsai salėje) Susitarsime vėliau, o dabar balsuojame dėl įstatymo, kurį ką tik apsvarstėme, dėl jo diskutavome, išsakėme motyvus. Priėmimas. Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo ir komisijų narių atlygio už darbą įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-3187(3). Balsuojame. Priėmimas. Paskui tarsimės, kaip dirbame toliau. (Balsai salėje) Pratęsiau langą iki Vyriausybės valandos arba pusvalandžio.
Šio įstatymo priėmimas
Užsiregistravo 72, balsavo 72: už – 71, prieš – 1, niekas nesusilaikė. Įstatymas priimtas. (Gongas)
Gerbiamas L. Kukuraitis per šoninį mikrofoną. Prašom.
L. KUKURAITIS (DFVL). Aš repliką po balsavimo. Aš visiškai pritariu mūsų Ministrei Pirmininkei, kad socialinis dialogas įstaigos viduje turi būti vystomas, bet kai yra įrašas, jeigu kolektyviškai nesutariama, vienašališkai sprendžia vadovas, mes suprantame, koks tai bus kolektyvinis dialogas. Jeigu nėra bendrų nuostatų, jie net neturės kuo remtis. Šia prasme mes juos įmetame į tam tikrą kovą, kuri daugeliu atvejų baigsis nesėkmingai darbuotojų naudai, nes vadovai neturės pinigų. Dėkui.
PIRMININKAS. Dėkui. Toliau per šoninį mikrofoną gerbiamas V. Bukauskas. Prašau.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Gerbiami kolegos, į Lietuvos Respublikos Seimą atvyko Telšių krašto Upynos bendruomenės nariai pasveikinti jūsų su artėjančiomis šventėmis. Labai ačiū už apsilankymą. (Plojimai)
PIRMININKAS. Sveikinamės su Telšių krašto bendruomenės nariais. Sveikiname. Gero vizito Seime!
Dabar per šoninį mikrofoną gerbiamas J. Džiugelis. Prašau.
J. DŽIUGELIS (TS-LKDF). Labai ačiū. Na, aš visgi norėčiau sureaguoti į šią netiesą, kuri buvo kalbama gerbiamo Seimo nario. Pavardės neminėsiu, kad neįsivelčiau į diskusijas. Socialinių darbuotojų atlyginimai nėra mažinami iki 21 %. Jie yra didinami iki 21 %. Socialiniai darbuotojai gaus daugiau kitais metais.
O atskirai norėčiau visgi padėkoti gerbiamam K. Vilkauskui, kuris, nepaisant to, kad turėjo atskirąją nuomonę ir balsavo prieš, bent neboikotavo įstatymo priėmimo. Tai yra labai svarbu visam viešajam sektoriui, kad šis įstatymo projektas šiandien buvo priimtas. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiami kolegos, labai triukšmas salėje. Dabar, gerbiami kolegos, kaip minėjau, balsavimo langą pratęsiu iki Vyriausybės valandos arba pusvalandžio, dėl to dar susitarsime, nes reikia dėl visų projektų dar balsuoti.
11.44 val.
Medžioklės įstatymo Nr. IX-966 5 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 151, 152 straipsniais ir priedu įstatymo projektas Nr. XIVP-3271(2) (priėmimo tęsinys)
Dabar, kadangi praėjo jau daugiau kaip pusė valandos pertraukos, grįžtu prie Medžioklės įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo įstatymo projekto Nr. XIVP-3271. Lydimieji taip pat bus. Dėl visko tuoj susitarsime. Dar ir gerbiamus teisėjus reikia paskirti, tai greičiausiai, kad mes nespėsime, bet kai jau nespėsime ir lipsime į Vyriausybės valandą, tada ir susitarsime, ką darome toliau. Bet reikia viską labai svarbiai apsvarstyti.
Gerbiamas V. Pranckietis į centrinę tribūną. Gerbiamas V. Mitalas per šoninį mikrofoną.
V. MITALAS (LF). Dėl vedimo tvarkos. Aš tiktai siūlyčiau, kadangi balsavimo langas baigėsi 11 val. 40 min., mes tada dalyvaujame posėdyje, bet balsuojame jau po pietų.
PIRMININKAS. Gerbiamas kolega, negi jūs negirdėjote? Aš pratęsiau balsavimo langą, kaip mes jau šimtą kartų šią kadenciją esame padarę. Viskas. (Balsai salėje) Nematau jokio pagrindo šitai vykstančiai diskusijai. Kolegos, reikia ir dėl teisėjų balsuoti. Jūs norite žmones paleisti namo va taip? Viskas!
Judame toliau, judame pastraipsniui. 1 straipsnis. Ar nėra jokių pasiūlymų? Galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. 2 straipsnis. Taip pat yra tiktai Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvada, jai komitetas pritarė. Galime su šiuo siūlymu bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta. Dėl 3 straipsnio jau yra gerbiamos premjerės I. Šimonytės pasiūlymas. Sudarysime galimybę. (Balsai salėje) Gerbiami kolegos, truputį rimties salėje! Gerbiama premjerė pristatys siūlymą. Prašau.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Mieli kolegos, štai ir vėl aš su ta pačia gramatine klaida. Kai prasidėjo visa šita istorija, ji prasidėjo labai kilniai – leiskime šauliams ir savanoriams turėti tam tikrą įrangą, kuri bus labai svarbi ginant valstybę, ir leiskime įsigyti, bet apie medžioklę tai, gink Dieve, tikrai mes dabar nekalbame. Nepraėjo nė treji metai, ir štai mes kalbame apie Medžioklės įstatymą, ir jau, deja, ne pirmą kartą, ir leidimą jau medžiotojams dabar naudoti įrangą, kuri šiuo metu naudoti yra neleidžiama. Man atrodo, mes daugybę kartų jau esame apie tai diskutavę ir čia visokiais epitetais vieni kitus pavadinę. Čia kas ką šmaikščiau sugalvoja, tą ir pasako. Aš tai nešmaikštausiu. Tiesiog labai nuoširdžiai noriu pasakyti, kad iki šiol buvo galima gyventi be šitų technologinių inovacijų. Nelabai aišku, kodėl reikia tas technologines inovacijas diegti dabar. Su krašto gynyba tai neturi nieko bendro ir nereikėtų tuo manipuliuoti, bet ačiū, kad šiame epizode jau tuo manipuliuojama mažiau. Dabar atrodo, kad kažkam labai norisi turėti tiesiog didesnę rinką turtingesnių žmonių negu šauliai ir savanoriai. Gerbtinas noras, teisėtas interesas, bet vis dėlto Seimas turbūt turėtų subalansuoti visus interesus. Vis dėlto medžioklė, kaip tam tikra žmogaus ir gyvūno kova, kuris yra gudresnis, gal turėtų vykti ne taip, kaip krepšinyje, kai nepataikai į krepšį, tai tada nuleiskime krepšį žemyn ir tada visiems bus lengviau pataikyti. Siūlau palaikyti mano pasiūlymą ir neįteisinti siūlomos įrangos – naktinių taikiklių naudojimo medžioklėje. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Aš laikau, kad yra turbūt 29 remiantys šį pasiūlymą. Salėje tikrai bus, ar ne? Komiteto nuomonė. Prašau. Gerbiamas V. Pranckietis.
V. PRANCKIETIS (LSF). Ačiū. Ką tik išgirdau vieną žodį apie manipuliaciją, tai norėčiau, kad tokie žodžiai neskambėtų, nes vakar ir komitete buvo lygiai taip pat prašoma nemanipuliuoti. Komitetas nemanipuliuodamas – 7 už balsavo – atmetė Seimo narės I. Šimonytės pasiūlymą. Susilaikiusių ir kitaip balsavusių nebuvo.
PIRMININKAS. Gerai, dėkoju. Dabar motyvai dėl pasiūlymo. Už – gerbiama A. Gedvilienė. Prašau.
A. GEDVILIENĖ (TS-LKDF). Aš negirdėjau, gerbiamas V. Pranckietis neįvardino nė vieno motyvo, dėl ko buvo atmestas gerbiamos premjerės pasiūlymas. Bet, gerbiami kolegos, mes daugiau kaip metus apie tai diskutuojame. Man atrodo, kad tai yra tikrai vertybinis klausimas ir čia yra visuomenės skaldymas. Visuomenę mes skaldome prieš Kalėdas, tada prieš metus su šituo klausimu irgi pradėjome prieš Kalėdas ir toliau tą patį tęsiame. Aš labai agituoju palaikyti premjerės pasiūlymą, nes pirminis įsipareigojimas teikiant Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymą buvo kartu su pažadu, kad tikrai mes net nebandysime įteisinti naktinių taikiklių medžioklėje – čia tiktai krašto gynybai. Šiandien mes turime tokią realybę, kad mes bandome buldozeriu įteisinti naktinius taikiklius. Aš tikrai labai agituoju palaikyti premjerės pasiūlymą, kuriuo vis dėlto siūloma neleisti įteisinti šitų naktinių taikiklių, ir balsuoti prieš. Jeigu vis dėlto šitas pasiūlymas nebus priimtas, aš pati ketinu ištraukti kortelę ir nedalyvauti įstatymo priėmime, agituoju tą daryti ir kitus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš kalbės gerbiamas S. Jovaiša. Prašom.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Dėkoju. Aš labai gerbiu šviesią mūsų premjerės logiką, bet skaitydamas argumentus, dėl ko premjerė nori uždrausti naudoti šituos prietaisus medžioklėje, iš tikrųjų stebiuosi, nes čia mes ir šiaip liekame beveik vieni Europoje to neturėdami.
Buvo susitarimas, kad ne ministro įsakymu, bet įstatymu pabandytume įteisinti šituos prietaisus. Buvo toks susitarimas, todėl projektas ir pateiktas. Pateiktas visiškai atskirai, nepriklausomai nuo to pirmojo, kur susiejama su gynyba. Toliau. Tuose argumentuose, apie kuriuos aš pradėjau, yra kalbama apie paskatinimą kažkodėl kitas brangias priemones įsigyti. Na, kas čia ką gali skatinti? Toliau, naudojimo įgūdžiai paliesti. Tai medžiotojai treniruojasi tam skirtose vietose, šaudyklose, o ne miške. Ką tu miške prisitreniruosi, vienas šūvis ir eini namo.
Toliau. Argumentuose kalbama apie komercinę naudą. Čia mes apie komercinę naudą net nesvajojame. Mes čia svajojame apie modernių priemonių, šiuolaikinių priemonių panaudojimą. Toliau, apie tamsųjį paros metą šituose argumentuose. Na, būtent žvėrys, apie kuriuos mes kalbame šitame projekte, ir yra tie naktiniai žvėrys, ir niekas jų nebaido. Mes nekalbame, kad gyvūnas turi turėti pranašumą, ar ne, nes medžioklė vis tiek vyksta, jinai neuždrausta. Taigi, čia yra medžiotojų meistriškumas, o meistriškumą padidinti kaip tik ir įgalins šito projekto priėmimas.
PIRMININKAS. Laikas!
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ir medžiotojai prašo suteikti kokybišką šūvį. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, laikas. Gerbiama premjerė be eilės per šoninį mikrofoną. Prašom.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Taip, nors pasiūlymą pateikė Seimo narė I. Šimonytė, bet pasinaudosiu vis dėlto teise kalbėti kaip premjerė be eilės. (Šurmulys salėje) Gerbiamas S. Jovaiša ką tik suklaidino Seimą sakydamas, kad premjerė siūlo kažką uždrausti. Tai aš noriu priminti, kad šitos įrangos naudojimas yra uždraustas šiuo metu. Premjerė nesiūlo nieko uždrausti, I. Šimonytė taip pat.
PIRMININKAS. Dėkoju už patikslinimą. Gerbiami kolegos, dabar balsuosime dėl gerbiamos I. Šimonytės pasiūlymo, kuriam komitetas nepritarė. Balsuojame dėl pasiūlymo. Visi girdėjote? Balsuojame dėl I. Šimonytės pasiūlymo, kuriam komitetas nepritarė. (Triukšmas salėje) Rimties salėje! Ne visi gal spėjo ateiti. Balsuojame dėl pasiūlymo, kuriam komitetas nepritarė.
Užsiregistravo 121, balsavo 119: už – 51, prieš – 44, susilaikė 24. Taigi pasiūlymui nepritarta.
Toliau yra gerbiamo Seimo nario A. Vyšniausko pasiūlymas dėl šio straipsnio. Gerbiamas Andriau Vyšniauskai, prašau pristatyti siūlymą.
A. VYŠNIAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų čia jau buvo paminėta, kad visa šita iniciatyva dėl naktinio matymo taikiklių įteisinimo medžioklėje prasidėjo nuo gynybos klausimų. Pagrindinis argumentas, du pagrindiniai argumentai buvo tie, kad, pirmas dalykas, medžiotojai yra tie asmenys, kurie, turėdami ginklus ir turėdami atitinkamus taikiklius, galėtų prisidėti prie šalies gynybos, galėtų būti vienas iš šalies gynybos ramsčių. Jeigu įteisinsime šiuos taikiklius, tai jų apyvarta rinkoje padidės ir tiek šauliai, tiek kariai savanoriai, tiek medžiotojai galės jų turėti daugiau.
Kaip žinome, vien turėti ginklą ar turėti naktinio matymo taikiklį nepakanka. Reikia karo atveju žinoti, kaip ginti valstybę, turėti praktinius įgūdžius, turėti taktikos įgūdžius ir panašiai. Šiuo metu tuos įgūdžius galima įgauti kariuomenėje, būnant kariu savanoriu, taip pat ir Šaulių sąjungoje, baigus bent jau bazinį šaulio kursą.
Todėl mano siūlymas yra labai paprastas: jeigu jau įteisiname naktinio matymo taikiklius, leiskime juos turėti tiktai šauliams, baigusiems kursą, taip pat kariams ir kariams savanoriams. Atitinkamai ką tai reikštų? Tai ir padidintų Šaulių sąjungos dalyvių skaičių, kadangi atsirastų papildoma motyvacija medžiotojams ateiti į Šaulių sąjungą. Atitinkamai kiekvienas medžiotojas, turintis tokį įrenginį, turėtų bent jau minimalius taktikos įgūdžius karo atveju. Kviesčiau palaikyti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Aš manau, kad salėje yra 29 palaikantys, ar ne? Pakelkime rankas, kas palaiko siūlymą. Yra tikrai. Tai gerai. Dabar, kolegos, komiteto nuomonė. Prašom. Komitetas nepritarė, tai komiteto nuomonę išdėstys.
V. PRANCKIETIS (LSF). Komitetas nepritarė pasiūlymui, nes juo siaurinamas ratas medžiotojų (dabar skaitysiu visus motyvus), kurie galėtų medžioti su projekte įtvirtintais įrankiais ir priemonėmis. Pritarus šiam pasiūlymui, su projekte įtvirtintais įrankiais ir priemonėmis galės medžioti tik tie medžiotojai, kurie priklauso Lietuvos šaulių sąjungai ir yra baigę bazinį šaulio įgūdžių kursą arba yra profesinės karo tarnybos kariai, kariai savanoriai, arba kitos savanoriškos nuolatinės karo tarnybos kariai. Kitiems medžiotojams medžioti su naktiniais taikikliais ar jų priedais, pritvirtintais prie optinių taikiklių, medžiojant šernus, lapes, mangutus, paprastuosius meškėnus, kanadines audines, nutrijas ir ondatras, nebus galima. Todėl komiteto nariai, tarp kurių yra keturi mokslų daktarai, trys jiems prijaučiantys, balsavo vienbalsiai prieš tokį pasiūlymą – 7.
PIRMININKAS. Dėkoju. Už pasiūlymą kalbės gerbiamas K. Adomaitis. Prašom.
K. ADOMAITIS (LF). Gerbiamieji Seimo nariai, pastaruoju metu mes ginklo naudojimą vis labiau siejame su pasiruošimu ginti tėvynę. Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas norintiems gauti ginklą įveda egzaminus, kad turėtų išklausyti pilietinio pasipriešinimo kursą. Klausimas, ar tai neturėtų būti taikoma ir medžiotojams, ir platesniu ratu?
Aš manau, kad šis siūlymas tikrai yra logiškas. Kai sako, kad medžiotojai, apsiginklavę šautuvais ir naktiniais taikikliais, eis ginti Lietuvos, man iš tiesų kyla klausimas, ar tikrai galime būti tikri, kad visi eis ginti Lietuvos? Gal dalis eis ginti Lietuvos, o dalis medžiotojų, man yra tekę matyti, gal eis ir į kitą šalį ir prisijungs prie jos kariuomenės? Tai man būtų tikrai ramiau, jeigu mes plėstume tas naktinių taikiklių naudojimo galimybes tik tiems, kurie yra patriotiškai nusiteikę, kurie yra pasiryžę ginti Lietuvą mūsų kariuomenėje. Šitą pasiūlymą kviečiu palaikyti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš kalbės gerbiamas A. Pocius. Prašau.
A. POCIUS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Aš tik iš dalies pritarčiau gerbiamo A. Vyšniausko siūlymui. Bet, žiūrėkite, varu šauliams medžiotojams suteikti galimybę medžioti su naktinio matymo taikikliu tikrai čia yra ne tas kelias. Su bizūnu į Šaulių sąjungą tikrai nereikėtų varyti.
Noriu priminti, kad, pagal Karo padėties įstatymą, krizės atveju, karo padėties metu būtų aktyvuojamos komendantūros. Ir įstatyme yra numatyta, kad prie komendantūrų būtų priskiriami Šaulių sąjungos koviniai būriai, komendantiniai būriai, Lietuvos piliečiai, partizaniniai būriai ir kiti piliečių ginkluoti susivienijimai ir junginiai. Lietuvoje yra nemažai statutinių organizacijų, kurios taip pat turi galimybę naudoti ginklus. Ir tie žmonės ateis į komendantūras, su jais ateis ir medžiotojai. Juos visus suvaryti į Šaulių sąjungą, aš tikrai nemanau, kad reikėtų, būtent kalbant apie tai, kad jie tik tada galėtų įsigyti ir naudoti tuos naktinio matymo taikiklius. Aš manau, medžiotojus reikia motyvuoti, kad jie įsigytų naktinio matymo taikiklius, o kitos institucijos galės naudoti juos pagal tai, kam jie yra skirti. Aš manau, tie žmonės ir apsispręs, ar įsigyti tuos naktinio matymo taikiklius, ar ne. Aš tikrai nepritariu Andriaus siūlymui. O dėl viso įstatymo, aišku, aš siūlysiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Dėkoju. Dabar ir apsispręsime balsuodami dėl A. Vyšniausko pasiūlymo, jam komitetas nepritarė. Balsuojame.
Užsiregistravo 119, balsavo 117: už – 50, prieš – 41, susilaikė 26. Pasiūlymui nėra pritarta.
Gerbiami kolegos, dėl šio straipsnio taip pat buvo A. Vyšniausko pasiūlymas. Bet čia yra analogiškas, susijęs, taip? Nereikalaujate balsuoti? Nereikia balsuoti, taip? (Balsas salėje) Reikia? Gerai, suteikime žodį gerbiamam A. Vyšniauskui. Bet juk čia susijęs, čia tas pats, susijęs. Jei mes nepritarėme pirmam, kaip mes antram pritarsime? Argumentuokite. Prašau.
A. VYŠNIAUSKAS (TS-LKDF). Antras yra susijęs su data.
PIRMININKAS. Ne, čia ne dėl datos. (Balsas salėje)
A. VYŠNIAUSKAS (TS-LKDF). Dėl datos. Buvo vienas dėl esmės, kitas dėl datos. Aš dėl datos taip pat prašau balsuoti. Aš siūlau, kad įsigaliotų po metų.
PIRMININKAS. Gerbiamas kolega, aš atsiklausiu dar kartą. Mes dabar svarstome jūsų kitą pasiūlymą dėl 3 straipsnio. „Kai medžiotojas priklauso Lietuvos šaulių sąjungai ir yra baigęs bazinį šaulio įgūdžių kursą…“ Jisai susijęs su ką tik prieš tai balsuotu pasiūlymu. Čia ne dėl datos dar. (Balsas salėje) Taip, bendras. Dėl šito balsuoti nereikia. Atsiimate. Gerai. Dabar visam 3 straipsniui galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ne. Gerai, balsuojame dėl 3 straipsnio. Dėl viso 3 straipsnio balsuojame.
Užsiregistravo 114, balsavo 114: už – 68, prieš – 35, susilaikė 11. Taigi pritarta 3 straipsniui.
Dėl 4 straipsnio nebuvo jokių pasiūlymų. Galime bendru sutarimu? Dėkoju, pritarta.
Dėl 5 straipsnio buvo… (Balsas salėje) Negalite 4 straipsniui?.. Gerai, balsuojame dėl 4 straipsnio. Balsuojame. Tik aš atkreipiu, gerbiami kolegos, dėmesį, kad mes labai stipriai įsiveršime į Vyriausybės valandą, dar teisėjus reikia patvirtinti.
Užsiregistravo 112, balsavo 112: už – 71, prieš – 34, susilaikė 7. Pritarta 4 straipsniui.
Dėl 5 straipsnio buvo Seimo nario J. Urbanavičiaus pasiūlymas, jam komitetas pritarė. Ar čia galime bendru sutarimu, ar ne? Galime.
Toliau buvo Seimo nario A. Vyšniausko pasiūlymas, jam komitetas nepritarė. Jeigu pritarė tam… A. Vyšniauskas pasakys. Prašau. Iš vietos. Įjungsime jums, motyvuokite.
A. VYŠNIAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamas posėdžio pirmininke, pirmiausia reikėtų balsuoti dėl mano pasiūlymo, nes jis buvo registruotas pirmiau. Nesvarbu, komitetas pritarė ar nepritarė, bet mano registruotas keliomis dienomis anksčiau, tai reikėtų dėl jo balsuoti. Aš dabar pabandysiu jį pristatyti.
Kadangi tiek rinka turės prisitaikyti, tiek ir, matyt, reikės poįstatyminių teisės aktų, plius dar mes nesame kai kurių lydimųjų priėmę, jie niekaip nesugeba pasivyti, akivaizdu, su visu tuo užtruksime. Aš siūlau, kad įsigaliojimas būtų nuo 2025 m. sausio 1 d. Nieko čia nenutiks, metus dar palauksime naktinio matymo taikiklių miškuose. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Teisus gerbiamas A. Vyšniauskas, jo buvo pirmiau įregistruotas, taigi turime apsispręsti. Taip, mano, posėdžio pirmininko, klaida, kad leidau Seimo nario J. Urbanavičiaus pasiūlymui pritarti. Taigi balsuojame dėl A. Vyšniausko siūlymo. Ai, atsiprašau, labai atsiprašau, tai gerbiamas komiteto pirmininkas komiteto argumentus.
V. PRANCKIETIS (LSF). A. Vyšniausko pasiūlymas yra, kad įsigaliotų įstatymas 2025 m. sausio 1 d., ir komitetas, balsavus už 7, daugiau kitaip balsuojančių ir nebuvo, nutarė nepritarti tokiam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Gerai, dėkoju. Gerbiamas V. Mitalas – dėl vedimo tvarkos.
V. MITALAS (LF). Gerbiamas posėdžio pirmininke, mes jau įlipome į Vyriausybės valandą ir aš siūlau pradėti Vyriausybės valandą. Ne tiktai opozicija turi klausimų, aš taip pat turiu klausimų šiai Vyriausybei, dėl to norėčiau Vyriausybės valandos. Ačiū. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamas kolega, baigsime klausimą ir tada apsispręsime, ką toliau darome. Na, tai trumpiau diskutuokime. Motyvai dėl šio pasiūlymo. Nematau dėl motyvų, tai tada balsuojame. Dabar balsuojame dėl A. Vyšniausko siūlymo dėl datos. Labai didelis chaosas salėje. Gerbiami kolegos, susikaupkite.
Užsiregistravo 114, balsavo 113: už – 41, prieš – 49, susilaikė 23. Taigi pasiūlymui nepritarta.
Dabar grįžtu prie Seimo nario J. Urbanavičiaus pasiūlymo. Ar jam galime bendru sutarimu? Komitetas pritarė. Balsuojame. (Balsai salėje) Gerai, palaukite. (Balsai salėje) Tylos salėje! Ar yra reikalaujančių balsuoti? (Balsai salėje) Gerai, vadinasi, pritariame J. Urbanavičiaus pasiūlymui… (Balsai salėje) Yra? Gerai, balsuojame dėl J. Urbanavičiaus pasiūlymo, ar jį svarstome dar. Balsuojame.
J. URBANAVIČIUS (TS-LKDF). Dar nepristatytas. Tai gal reikėtų jį pristatyti?
PIRMININKAS. Gerai, stabdome balsavimą. Atliksime viską pagal procedūras. Dabar J. Urbanavičius pristatys savo pasiūlymą, jūs patys norite. (Balsai salėje) Prašau. J. Urbanavičius pristatys savo pasiūlymą. Aš nesuteiksiu. Prašau.
J. URBANAVIČIUS (TS-LKDF) Kolegos, labai trumpas ir aiškus klausimas. Prašome įsigaliojimo datą nukelti dėl techninių dalykų, kad tvarkos būtų spėtos parengti. Komitetas tam pritarė, aš sutinku. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Komitetas pritarė, nuomonė aiški, niekas neužsirašė kalbėti. Balsuojame dėl pasiūlymo.
Užsiregistravo 101, balsavo 94: už – 72, prieš – 14, susilaikė 8. Taigi pasiūlymui pritarta.
Ir visas 5 straipsnis. Ar reikia balsuoti dėl 5 straipsnio? Galime bendru sutarimu 5 straipsniui pritarti? Ne, girdžiu, kad reikalauja balsuoti. Balsuojame dėl 5 straipsnio, dėl viso 5 straipsnio balsuojame.
Užsiregistravo 112, balsavo 111: už – 69, prieš – 37 susilaikė 5. 5 straipsniui pritarta.
Dabar dėl viso motyvai bus. Tai gerbiamas A. Petrošius dėl viso – už. Prašau.
A. PETROŠIUS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, visuomenės supriešinimas šiuo klausimu yra absoliučiai dirbtinis ir vien tik todėl, kad viena visuomenės grupė galvoja, kad tai yra gyvybės ir mirties klausimas. Jeigu iš vienos pusės turime argumentus ir solidžią laikyseną, tai kitoje pusėje remiamasi emocija, kviečiama Seimo narius užversti laiškais su prašymais, kartais ir grasinimais dėl politinės ateities. Na, štai šiandien gavome ir laišką iš miško nuo stirnos. O šiemet buvo einama ir dar toliau – siūlomas privalomas įsitraukimas į Šaulių sąjungą. Man tai skamba kaip tyčiojimasis iš savanoriškos organizacijos, taip pat iš medžiotojų bendruomenės. Šiandien tie žmonės, kurie yra už įvairias teises ir laisves, atrodo radikaliausi per visą diskusiją, nes panašu, kad egzistuoja tik viena tiesa – ta, kuri yra priimtina jiems.
Negi tikrai nuoširdžiai tikite, kad naktinių taikiklių įteisinimas turėtų didelę nepataisomą, neigiamą įtaką gamtai ir gamtosaugai? Kitų šalių praktika rodo, kad nė velnio. Prašote palikti šansą gyvūnams gyvybę išsaugoti nors tamsoje, tai aš turiu atkreipti dėmesį, kad didžioji medžioklės dalis vyksta būtent naktį. Naktinis taikiklis yra technologija. Man visiškai nesuprantama, kodėl vienose srityse technologijos yra skatintinos ir priimtinos, o štai būtent šiame sektoriuje raginama grįžti prie pirmykščių bendruomenių naudotų medžioklės būdų. Medžiotojams yra pavesta reguliacinė funkcija, todėl mes turime suteikti tokius įrankius, kurie yra reikalingi šiai funkcijai atlikti. Medžiotojas įprastai atlieka vieną šūvį, pasišviesdamas naktiniu taikikliu, be jo, na, bet atlieka tik vieną. Norėtųsi, kad medžiotojas galėtų išsirinkti silpniausią gyvūnų bendruomenės narį, nešauti mamos, kai galbūt to daryti nereikia, o po šūvio sužeistiems žvėrims nereikėtų kankintis.
Naktinį taikiklį galime prilyginti šiandien žvejyboje naudojamai „LiveScope“ technologijai, kuri leidžia skrosti vandenį ir itin tiksliai matyti vaizdą, pasirinkti taikinį, masalą patiekti jam tiesiai prieš akis. Nykstant žuvims šiomis technologijomis naudojamės, o štai drastiškai augant gyvūnų skaičiui, transporto priemonių susidūrimų su gyvūnais skaičiui, nepaisydami diegiamų saugos priemonių kažkodėl iškeliame technologijų klausimą kaip vertybinę katastrofą. Jeigu norime būti vakarietiška šalis, būkime vakarietiška šalis visais klausimais, o ne tik selektyviai tais klausimais, kurie jums atrodo vakarietiški.
PIRMININKAS. Kas? Atsiprašau. Gerbiama I. Pakarklytė – prieš.
I. PAKARKLYTĖ (LF). Ką gi, šiandien svarstant pataisas labai gražiai atskleisti tikrieji šio projekto motyvai, tai yra tiesiog paprastesnė, smagesnė medžioklė, paprastesnė pramoga, brangesni žaisliukai. Taip, tikrai naktinio matymo taikikliai yra brangūs. Daugybė mitų buvo paskleista tiek dėl to, kad naktinių taikiklių įvedimas medžioklėje yra reikalingas suvaldant afrikinio kiaulių maro plitimą. Tą paneigia kontroliuojančios institucijos ir sako, kad prie šernų populiacijos didėjimo prisideda patys medžiotojai šerdami šernus baltymingu pašaru, taip pat neimdami ir nemedžiodami patelių.
Kitas dalykas, ką dar pastebėjo Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba, kad ir taip jau spalio gale rizikos zona buvo sumažėjusi ir iš trečio lygio perkelta į antrą lygį. Vadinasi, net ir neturėdami naktinių taikiklių mes matome, kad tas afrikinis kiaulių maras yra valdomas.
Kitas dalykas. Visi argumentai dėl gynybos ir saugumo, šiandien puikiai įsitikinome, yra tiktai priedanga. Taip pat ir atsakingos institucijos, Krašto apsaugos ministerija išsakė, kad naktinių taikiklių įteisinimas medžioklėje su krašto gynyba ir saugumu neturi absoliučiai nieko bendro. STT šiame projekte taip pat įžvelgia rizikų ir įžvelgia, kad ateityje gali būti tam tikrų korupcinių susitarimų.
Pastebėsiu, kad projektas yra absoliučiai buldozeriu stumiamas ir tai tikrai kelia labai daug klausimų dėl proceso skaidrumo. Tikrai pati nedalyvausiu šitame balsavime ir raginu ir kitus taip daryti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalbės gerbiamas R. Žemaitaitis. Prašau. Tuoj įjungsime mikrofoną. Tuoj, palaukite. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (MSNG). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Kai skamba tokie argumentai, tiesiog baisu net ir klausytis, net ir už galvos norisi imtis. Kaip aš suprantu, kai kurie sako, jeigu nepataikai į krepšį, tai reikia nuleisti lanką. Matyt, kai kas nuleido.
Dabar sako, kad tai yra smagus pomėgis ar smagus laisvalaikio praleidimo būdas ir tai yra bandymas susidoroti su gyvūnais. Tai aš vis dėlto klausausi savo kolegės Ievos, klausausi premjerės ir niekaip nesuprantu, kodėl dar Vyriausybė neįregistravo projekto grįžti į pirmykštę bendruomenę ir kad visa laukinių gyvūnų medžioklė būtų ietimis ir lankais? Ką jūs darote? Jeigu jūs norite sulyginti, kad medžiotojas būtų lygus gyvūnui, tai grąžinkite lankus ir grąžinkite ietis.
Kolegos, jūs patys suvokiate, ką jūs šnekate? Ta naktinė optika yra Rytų Europoje, toje pačioje Vokietijoje, Austrijoje, Lenkijoje įteisinta. Jinai ir yra tam skirta, kad gyvūnas nebūtų sužalojamas, kad gyvūnas būtų sumedžiojamas vienu šūviu, kad nereikėtų jo ieškoti ir jam nereikėtų kankintis. Toks ir yra jos tikslas, tam ir yra sukurta ir padaryta. Jūs dabar bandote priešingai pasakyti, kad toliau būtų smaginamasi ir šaudoma į vieną žvėrį 5–6 šoviniais, ar pataikiau, ar nepataikiau. Jį sužeidi, numuši koją, peršauni ar dar ką nors ir jis gal dar 2 ar 3 paras klaidžioja po tą mišką ir kankinasi. Niekaip aš nesuvedu jūsų galų. Jūs už gyvūnų gerovę ar už gyvūnų kankinimą?
Dabar yra kitas dalykas. Sako, čia brangūs žaisliukai. Aš niekaip nesuprantu, ką reiškia brangus žaisliukas? Naktinė optika, ko gero, gali kainuoti, nežinau, nuo 1 tūkst. iki gal kokių 4–5 tūkst. Dabar, sakote, brangus žaisliukas. Mano galva, jūs brangiais žaisliukais užsiimate – būtent šuniukams perkate batukus, kailinukus ir visus kitus. Jeigu jūs sudėtumėte, kiek kainuoja jūsų batukai šunims ir katukams, tai ar kartais ne dvigubai brangiau kainuoja? Ir dėl to jūsų naminiai gyvūnai dabar nebėra atsparūs, ir dėl to ligos visos platinamos. Ar jūs nesuprantate, kad gyvūnas yra gamtos sutvėrimas…
PIRMININKAS. Laikas!
R. ŽEMAITAITIS (MSNG). …ne jūsų žaislas ir ne jūsų įrankis? Ačiū, pirmininke.
PIRMININKAS. Laikas! Dėkoju. Dabar prieš kalbės gerbiamas A. Vyšniauskas. Prašau.
A. VYŠNIAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamas posėdžio pirmininke. Tiesą pasakius, aš labai džiaugiuosi šita diskusija, nes šita diskusija pagaliau išsklaidė visus prieš tai buvusius argumentus ir parodė tikrąjį argumentą, tikrąjį veidą, kodėl šitas projektas yra stumiamas su tokia didele jėga į priekį. Buvo sakoma, kad yra susiję su gynyba. Akivaizdu, nesusiję su gynyba, mano pasiūlymui, galėjote tą parodyti, nepritarėte. Buvo sakoma, kad reikia tam, kad padidės naktinių taikiklių apyvarta. Kariuomenė ir KAMʼas aiškiai pasakė, kad nebus to. Buvo argumentuojama, kad čia kažkokie aplinkosauginiai, ką nors reguliuosime, šernus ir kitus dalykus. Vėl akivaizdu, kad taip nėra.
Tikrasis argumentas yra tai, kad norima prieš Kalėdas įteisinti naują pramogos būdą ir tiek. Medžioklė yra pramoga. Šiais laikais, kai žmogus, civilizuotas žmogus, valgo visiškai kitokią mėsą, kai nėra būtinybės medžioti, medžioklė yra pramoga. Tai mes šiandien balsuojame dėl naujos pramogos medžiotojams įteisinimo. Tą turėkime omenyje ir tą fiksuokime.
O visus kolegas, kurie turite kitą nuomonę (matoma, kad šitas įstatymas yra stumiamas didžiule jėga ir skuba), aš kviečiu ištraukti korteles ir neleisti jo priimti. O jeigu jis bus priimtas, kviesiu pasirašyti po iniciatyva ir raštu Prezidentui, prašant vetuoti. Tikiuosi, kad Prezidentas bent šį kartą stovės aplinkos pusėje. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. A. Skardžius kalbės už. Prašau.
A. SKARDŽIUS (MSNG). Ačiū, pirmininke. Išties iš oponentų neišgirdome rimtų argumentų. Diskutuoja tie, kurie turbūt savo rankose nelaikė šautuvo arba laikė tik šepečio kotą. Manau, kad kalba apie krepšį, ar jį nuleisti, ar jį pakelti, daugiau primena kurčiųjų ir aklųjų diskusiją tarpusavyje: vieni nemato, kiti negirdi.
Naktinis taikiklis nėra žaisliukas. Neseniai matėme įvykius Izraelyje, kai pasienyje su Gazos Ruožu, būtent kibucuose, žmonės, kurie turėjo ginklą savo rankose, apgynė savo šeimas, apgynė save. Kai nėra ginklo, kada jo prireikia, tai yra pati blogiausia situacija. Tą išgyveno ir kibucų gyventojai, puikiai prisimename ir mes, kurie gynėme parlamentą čia per sausio 13 dienos įvykius.
Aš manau, kad vis dėlto turime priimti šį sprendimą, ir tikrai pasisakau už tai, kad turime turėti ginklų, nes Ukrainoje paimtų į nelaisvę arba nukautų Rusijos agresorių rankose yra modernizuoti kalašnikovai, visi turi naktinio matymo prietaisus, o mes dar trypčiojame, dvejus metus vykstant karui, vietoje ir manome, kad… Esame nepasiruošę, net neturime planų, ką kalbėti. Tai išnaudokime tą, ką turime, išnaudokime 40 tūkst. medžiotojų, kurie bent jau laikė ginklą savo rankose ir moka juo naudotis. Suteikime jiems galimybę, kai reikės, apginti savo šeimą ir valstybę.
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš kalbės gerbiamas A. Sysas. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš nepriklausau Medžiotojų draugijai, neturiu šautuvo. Klausau aš kolegų ir džiaugiuosi, kad tiek daug suprantančių apie gamtą, apie žvėrelius.
Tenka būti miške, dažnai varžybose dalyvauju, ir pelkėse būnu, ir kemsynuose, na, paskutinį kartą apie šerno vidurius tik dainoje girdėjau. Tikrai, kai jūs šnekate apie tai, kad sužeidžia ir gyvūnas kankinasi, kur nors guli, jūs buvote miške kada nors? (Balsas salėje: „Aš buvau.“) Štai, matė. Tai rinkite žodžius, apie ką jūs kalbate. Toks vaizdas – medžiotojai, bet patys lyg ir nebuvote miške.
Aš suprantu – nori turėti galimybę daugiau, greičiau nušauti. Tai apie tai reikia kalbėti, nes kai pradedama kalbėti apie karą, tai neužmirškite, kad kuo daugiau ginklų, tuo daugiau aukų būna mokyklose, gatvėse, prekybos centruose, namuose. Visada šautuvas, taip sakant, vieną kartą ir ant sienos kabėdamas iššauna. Bet mes juk kalbame apie naktinius taikiklius. O kaip jūs iki šiol pataikydavote į žvėrį? Toks vaizdas, kad priviso tiek žvėrių, kad pereiti negalima. Medžiodavote ir sumedžiodavote, ir užtekdavo visų priemonių parsinešti ir šerną, ir elnią, ir stirną, ir vilkų nušaudavote. Bet dabar, aš suprantu, vyriškai norite turėti galimybę taikliau. Apie tai ir kalbėkite. O nekalbėkite apie karus, apie apsigynimą ir visus kitus dalykus. Kolegos, aš pritariu, kad tokiu atveju, jeigu labai norite kalėdinių šaudymų, ištraukime korteles. (Triukšmas salėje)
PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalbės gerbiamas K. Mažeika. Prašom.
K. MAŽEIKA (DFVL). Ačiū, kolegos. Labiausiai šioje diskusijoje stebina tai, kad viena partija, kuri lyg ir turėtų kalbėti apie laisves, vienu metu siekia leisti svaigintis XXI amžiaus būdais, tai yra narkotikais, o kartu apie medžioklę kalba, kad reikia grįžti į akmens amžių. Tai iš tikrųjų labai keisti palyginimai.
Kolegos, tikrai kviečiu pasitikėti medžiotojais, jie jau ne kartą įrodė, kad keičiasi, yra atviresni visuomenei, rodo tikrai gerą pavyzdį. Iš tikrųjų tai, kas buvo kalbama kai kurių kolegų, manau, diskredituoja ne tik medžiotojus, bet ir tikrai didelę dalį Lietuvos žmonių, kuriais nepasitikima. Ir tikrai tie palyginimai, ypač Šaulių sąjungos, kad visi medžiotojai turi priklausyti šauliams, panašu, kad visi, kurie turi puodus ir samčius namuose, turi priklausyti maltiečių asociacijai.
Tikrai, kolegos, turbūt reikėtų nuo to atsispirti ir vieną kartą išreikšti pasitikėjimą, jo kol kas, matau, tikrai yra, ir turbūt vėliau vertinti, jeigu bus kokių nors didelių pokyčių. Bet manau, kad ta bendruomenė tikrai padarys viską, kad Lietuvoje būtų tikrai daug geriau ne tik miške, bet turbūt ir šioje salėje. Sėkmės visiems.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ir paskutinis gerbiamas V. Pranckietis – prieš.
V. PRANCKIETIS (LSF). Ačiū. Žinote, buvo daug kalbama apie ginklavimąsi, tai pasakysiu, kad pokario kariai nesivadovavo jokiais įstatymais apsiginkluodami. Atimdavo, nušaudavo, pasiimdavo, ištraukdavo iš kur nors, bet ginklų turėdavo. Ir čia turbūt turėtume kalbėti ne apie ginklavimąsi. Bet, iš kitos pusės, kalbėkime apie medžiojamus gyvūnus. Tai yra valstybės turtas, valstybė turi pasirūpinti ir užtikrinti populiacijų reguliavimą. Medžiotojų neatlygintinas darbas šiandien kaip savanorystė yra neįvertintas, tai ateityje, jeigu jie atsisakys tą darbą daryti ir mes nesuteiksime jiems įrankių tą darbą dirbti…
PIRMININKAS. Aš labai atsiprašau, turiu būti objektyvus. Jūs kalbate prieš ar už?
V. PRANCKIETIS (LSF). Išklausykite teisybės iki galo.
PIRMININKAS. Teisybės. Bet ar už, ar prieš teisybę?
V. PRANCKIETIS (LSF). Tai ir toliau niekinama. Kas tada apsaugos miškų jaunuolynus, ūkinius objektus, o ateityje – avis ir avinus? Kai saugomi vilkai palies bent vieną žmogų dantimis, mes tobulinsime šį netobulą įstatymą, užtikrindami žmogaus teisės gyventi pirmenybę. Pasisakau prieš šio įstatymo ribotumą.
PIRMININKAS. Dėkoju, bet jūs kalbėjote ne prieš, o už. Gerai, kolegos. Dabar grįžtame į savo vietas. Liko balsavimas. Priėmimas. Medžioklės įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo kai kuriais straipsniais ir priedu įstatymo projektas Nr. XIVP-3271. Balsuojame. (Balsas salėje: „Premjerė be eilės!“) Premjerė be eilės. Gerai, premjerė kalbės be eilės prieš balsavimą.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Aš vis dėlto pasinaudosiu savo teise kalbėti be eilės. Kadangi matau, kad šio įstatymo nesimpatikų yra ne tiktai aplink mane, bet ir visoje salėje, labai raginu nedalyvauti balsuojant tuos kolegas, kurie nepritaria. (Triukšmas salėje)
PIRMININKAS. Gerai, gerbiami kolegos, balsuojame. Priėmimas. Projektas Nr. XIVP-3271(2). Balsuojame.
Šio įstatymo priėmimas
Užsiregistravo 74, balsavo 73: už – 69, prieš – 3, susilaikė 1. Įstatymas yra priimtas. (Gongas)
Replika po balsavimo – gerbiama A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (MSNG). Kaip suprantu, medžiotojų frakcija Seime Kalėdų proga pasidovanojo dovaną. Bet tų kolegų, kurie čia liejo krokodilo ašaras, kad jiems reikia modernių ginklų, noriu tik paklausti, o kur jūs sustosite? Nes toje modernioje ginkluotėje dar yra tankai, vandenilinės bombos ir kiti ginklai. Tai įdomu, kur tada yra tas sustojimo matas?
PIRMININKAS. Dėkoju. Replika – gerbiamas P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (MSNG). Jau vieną kartą žadėjo dėl čekiukų atsistatydinti premjerė. Dabar akivaizdžiai matome, kad premjerė neturi pasitikėjimo Seime. Tai gal atsistatydins?
PIRMININKAS. Gerai, dėkoju. Dabar gerbiamas J. Jarutis per šoninį mikrofoną.
J. JARUTIS (LVŽSF). Ačiū, kolegos. Dar kartą noriu patikinti ir kaip medžiotojas, ir kaip pilietis, kad šitie prietaisai bus naudojami tik išimtiniais atvejais. Ir ką mes čia kalbame, kad bus šaudoma į kairę ir dešinę, bele kaip, tai tikrai to nebus. Tai ačiū, kad tai supratote, ir gerų švenčių visiems. (Balsas salėje: „Ir gerų dovanų medžiotojams.“)
PIRMININKAS. Gerbiamas V. Pranckietis per centrinį mikrofoną.
V. PRANCKIETIS (LSF). Kaip ne medžiotojas sveikinu visą bendruomenę, kuri tikėjosi šio įstatymo iš Lietuvos Respublikos Seimo.
PIRMININKAS. Dabar gerbiamas K. Mažeika per šoninį mikrofoną.
K. MAŽEIKA (DFVL). Ačiū, pirmininke. Iš tiesų ačiū, kolegos, už tą tikėjimą medžiotojais ir medžiotojų bendruomene. Turbūt linkiu medžiotojams tikrai tą pasitikėjimo vėliavą nešti. Čia prieš kelias dienas viešojoje erdvėje buvo straipsnių, kad aplinkosaugininkai sulaikė asmenis, kurie turėjo naktinio matymo prietaisus. Tai tik įrodo, kad aplinkosauga gali tvarkytis ir spręsti tą problemą. Taigi turbūt aplinkosaugai įrankių irgi yra pakankamai arba ją reikia stiprinti ir turbūt problemų tikrai nebus. Ačiū dar kartą.
PIRMININKAS. Gerbiamas V. Semeška per šoninį mikrofoną.
V. SEMEŠKA (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Niekas taip nesuvienija, jau kartą sakiau, kaip kraujas ir žudynės. Tai sveikiname naują medžiotojų frakciją. Jeigu nepataikysite su naktiniais taikikliais, bandykime įteisinti granatsvaidžius arba kulkosvaidžius. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ir gerbiamas A. Kupčinskas.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, artėja Kalėdos. Iš tikrųjų aš pats nei žvejys, nei medžiotojas, bet buvęs karys savanoris, šaulys, tai tikrai norėčiau palinkėti visiems ir kartu medžiotojų bendruomenei kuo daugiau ir kuo labiau užsirašyti į Šaulių sąjungą, visiems būti pilietiškai aktyviems ir galvoti apie Lietuvos visuotinę gynybą. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerai, dėkoju. Klausimas baigtas. Gerbiami kolegos, ar galime sutarti bendru sutarimu, kad darome Vyriausybės pusvalandį, o ne valandą, nes mums dar reikia ir teisėjus paskirti, ir mes slaptą balsavimą patvirtinę. Nepykite, bet su darbotvarke šiandien labai įtemptai, sunkiai einame.
Gerai, Vyriausybės pusvalandis, tai dabar jį pradėsime dar paleidę ir gerbiamus teisėjus, davę eigą. Gerbiamas J. Sabatauskas dėl vedimo tvarkos.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Dėl vedimo tvarkos. Kadangi pagal darbotvarkę numatytas slaptas balsavimas dėl teisėjų, gal dabar greitai tą…
PIRMININKAS. Aš tą ir siūlau, kad greitai paleistume eigą dėl teisėjų.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerai, o tada jau Vyriausybės valanda.
PIRMININKAS. Taip, taip, taip.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū.
PIRMININKAS. Tai aš tą ir noriu pasakyti. O toliau posėdžiui pirmininkauja gerbiama R. Morkūnaitė-Mikulėnienė.
PIRMININKĖ (R. MORKŪNAITĖ-MIKULĖNIENĖ, TS-LKDF). Sveiki, per šoninį mikrofoną, per centrinį.
A. GEDVILAS (MSNG). Sveiki, posėdžio pirmininke. Prašom pasakyti, pareiškimų stadija kada galėtų būti?
PIRMININKĖ. Tuomet nukeltume po pietų, į popietinį. Informuosime.
12.27 val.
Seimo nutarimo „Dėl Danutės Jočienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja“ projektas Nr. XIVP-3338(2), Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Jurgą Vasiliauskienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas Nr. XIVP-3339(2) (svarstymas ir priėmimas)
Gerai. Tuomet einame prie darbotvarkės klausimo – Seimo nutarimo „Dėl Danutės Jočienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja“ projekto Nr. XIVP-3338(2). Į tribūną kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkę, pranešėją šiuo klausimu – I. Haase. Taip, Irena, galite pristatyti ir dėl kito nutarimo „Dėl pritarimo skirti Jurgą Vasiliauskienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“.
I. HAASE (TS-LKDF). Komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Danutės Jočienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja“ projektą Nr. XIVP-3338 ir bendru sutarimu 8 komiteto narių balsais pritarė sprendimui pritarti iniciatorių pateiktam Seimo nutarimo projektui ir komiteto išvadoms.
Taip pat svarstė Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Jurgą Vasiliauskienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektą Nr. XIVP-3339(2) ir bendru sutarimu 8 komiteto narių balsais pritarė iniciatorių pateiktam Seimo nutarimo projektui ir komiteto išvadoms.
PIRMININKĖ. Ačiū, tuomet einame prie diskusijos. Ir čia užsirašęs P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (MSNG). Laba diena, gerbiami kolegos Seimo nariai. Mes taip pat buvome pasikvietę teisėjas į frakciją, atsakinėjo į klausimus ir gerbiama D. Jočienė pasakė, kad negali komentuoti „MG Baltic“ bylos, kadangi greičiausiai jai teks ją nagrinėti. Todėl aš manau, kad gerbiama D. Jočienė neturėtų imtis šitos bylos, nes ją teikia Liberalų frakcijos… arba Seimo Pirmininkė, nuteistos partijos pirmininkė V. Čmilytė, ir tai yra akivaizdus interesas. Manau, kad Liberalų frakcija taip pat neturėtų dalyvauti balsavime skiriant D. Jočienę Aukščiausiojo Teismo teisėja, nes tai yra akivaizdus interesas.
D. Jočienė kaip Seimo nariui padarė neblogą įspūdį, atrodo tikrai kompetentinga, žino, ką kalbėti, na, o kai reikės priimti sprendimus, tai, matyt, priims tokius, kaip ir daugeliu atvejų, kaip pasako, ne ką sako įstatymas, bet kaip pasako aukščiau kokia politinė institucija. Dieve duok jai, kad jinai būtų principinga, laikytųsi įstatymo, būtų sąžininga, bet kai čia tvirtini teisėjus, visi atrodo sąžiningi, garbingi, o jau paskutiniais atvejais matome, ne tik kad teisėjai vykdo politinę valią, ir aš čia kalbu ir apie Konstitucinį Teismą, bet dar ir laiką pasako aukščiausios institucijos, kada turi priimti, kada turi būti priimtas sprendimas ir koks turi būti priimtas sprendimas.
Man atrodo, kad teismai tikrai nuėjo į dugną ir dėl to jau šiandieną visuomenės pasitikėjimas teismais mažėja. Ir net „Vilmorus“ apklausų vienas iš vadovų sako, atrodo, „MG Baltic“ byloje Apeliacinis teismas priėmė lyg ir griežtą sprendimą, bet vis tiek pasitikėjimas teismais krenta. Na, akivaizdu, nejaugi Apeliacinis teismas mano, kad pinigus iš D. Mockaus kasos gali imti R. Kurlianskis jam nežinant, jam nepalaiminant. Visuomenė tai mato, bet teismai tų dalykų nemato. Na, tikėkimės, kad gal baigsis ta tokia situacija, kad teismams vadovaus ne kažkokie, kaip anksčiau sovietmečiu, kagėbistai, komunistų partija, o dabar Landsbergių grupuotė, ir jie nurodinės, kokie turi būti priimti sprendimai.
Mano prašymas, kad gerbiama D. Jočienė nenagrinėtų šitos bylos, kadangi ją teikia tvirtinti Seimui nuteistos partijos pirmininkė ir Seimo Pirmininkė.
PIRMININKĖ. Na, Petrai, jūs sakote netiesą, nes pateikimą įvykdė Prezidentas.
Per šoninį mikrofoną – premjerė.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Kadangi vis dėlto transliaciją girdi ne tik tie žmonės, kurie yra salėje ir kurie žino, kaip yra, bet ir žmonės, kurie galbūt nėra įsigilinę į šituos dalykus, tai aš norėčiau atkreipti dėmesį, kad, na, Seime dažnai yra pakalbama visokių dalykų, bet kliedesių kalbėti nereikėtų. Todėl, kad teisėjų kandidatūros yra pateiktos Ekscelencijos Prezidento. (Balsas salėje) O, prašome, tada jau gerai, tai jau tinka.
PIRMININKĖ. Petras sako, kad jis atsiprašo. Pagal Statutą yra galimybė dar ir kandidatams pasisakyti, bet suprantu, kad ne.
P. GRAŽULIS (MSNG). Aš labai atsiprašau, kadangi buvau įsitikinęs, kad kandidatūra teikiama Seimo Pirmininkės, o pasirodo, Prezidento, tai nuoširdžiai atsiprašau.
PIRMININKĖ. Dėkoju, Petrai, tai tada tinka. Dėl motyvų svarstymo stadijoje kalbančių nėra.
P. GRAŽULIS (MSNG). Taip, nėra intereso.
PIRMININKĖ. Einame prie priėmimo stadijos. Dėl motyvų kalbančių nėra, tuomet patvirtiname tradiciškai dėl protokolo, žinia, dėl biuletenių. Galima pritarti, taip? Ir slaptas balsavimas nuo 13 valandos iki 13 val. 20 min. įprastoje erdvėje už salės.
Dėl J. Vasiliauskienės taip pat nei diskusijoje, nei dėl motyvų kalbėti niekas nepageidauja, tai analogiška procedūra, apsispręsime slapto balsavimo metu.
12.34 val.
Vyriausybės valanda
O dabar eikime prie Vyriausybės pusvalandžio. Klausinėja tik opozicija. Eiliškumas tuoj pasirodys ekrane.
Klausia S. Tumėnas.
S. TUMĖNAS (LVŽSF). Kreipiuosi į premjerę. Gerbiama premjere, dega antroji Advento žvakė, einame Kalėdų link. Ir aš, turbūt ir jūs norite šventas Kalėdas pasitikti be nuodėmės. Yra daug abejonių. Susitikimuose su rinkėjais mes aptarinėjame Vyriausybės svarbiausius darbus. Aš paminiu jūsų išvardytus tris darbus.
Kaip jūs žinote, pirmas darbas, jums tarsi svarbiausias, yra lenkiškų pavardžių rašyba su trimis mums svetimomis raidėmis, tų raidžių įteisinimas lenkiškose pavardėse.
Antras – 37 mln. kompensacija už žydų turtą.
Trečias svarbiausias (manyčiau, ne Vyriausybės, o čia ortodoksų) sprendimas, kad Lietuvoje atgimsta Konstantinopolio patriarchatas.
Ar tikrai tai yra svarbiausi darbai? Man viena konservatorė, jūsų tokia užtarėja, Šiauliuose pasakė, kad tu, Stasy Tumėnai…
PIRMININKĖ. Laikas, laikas.
S. TUMĖNAS (LVŽSF). …nesupranti humoro jausmo. Tai ar čia buvo humoras, ar tikrai buvo rimtai pasakyta? Nors jūs mėgstate Šveiką, J. Hašeką…
PIRMININKĖ. Laikas! Jūs kitų kolegų sąskaita kalbate.
S. TUMĖNAS (LVŽSF). …bet ar tai buvo humoras, ar tai buvo rimtai? Ačiū.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Na, labai įdomus klausimas ir dar frakcijos vardu, bet jūs turbūt žinote ir kur aš tai sakiau. Aš tai sakiau diskusijų festivalyje „Būtent!“, kuriame aš dalyvavau kaip Ingrida Šimonytė, kalbanti apie man politiškai labai svarbius ir ilgalaikius dalykus. Tikrai būtų galima čia vardinti visokius procentus ir kažkokius kitus dalykus, kur mes čia kiekvieną dieną darome. Daugiau mažiau visos vyriausybės daro tą patį. Aš nepažinojau iki šiol nė vienos Vyriausybės, net mano oponentų, kurie būtų norėję Lietuvos žmonėms blogo. Tai visi pagal savo supratimą sprendžiame įvairias kasdienybės problemas.
Aš čia gynybos neminėjau, nors man tai yra be galo svarbus dalykas, ir krašto saugumas, bet diskusija turėjo tam tikrą kontekstą. Man atrodo, jūs, kaip vis dėlto ir žodžio žmogus, ir humanitaras, turėtumėte kontekste matyti taip pat didelę svarbą. Man šitie sprendimai yra labai svarbu.
Aš labai džiaugiuosi, kad Seimas sugebėjo priimti sprendimą dėl asmenvardžių rašymo.
Asmeniškai man, Ingridai Šimonytei, taip pat labai svarbu, kad mes bent iš dalies atlyginome moralinę žalą žmonėms, kurie buvo Lietuvoje nužudyti.
Taip pat labai svarbu, kad Lietuvoje mūsų broliai ortodoksai, kurie negali melstis Bažnyčioje, kuri palaiko V. Putino karą, turi galimybę turėti alternatyvą. Kad tai man yra žmogiškai svarbu – aš to neslepiu.
Man tikrai šitų darbų, kurie nenusibrauks kažkokiais kitais kasdienybės iššūkiais ar kitais dalykais, tikrai pakaks savęs, kaip sakant… Kai aš savęs paklausiu, ką man tikrai pavyko padaryti, kas neužsimirš rytoj, man šitie darbai ir liks labai labai svarbūs. Tai taip ir supraskite. Čia tikrai nėra svarbiausi Vyriausybės darbai, svarbiausi šito Seimo darbai ar iš viso svarbiausia, kas Lietuvoje atsitiko. Nieko svarbesnio už Nepriklausomybės atkūrimą Lietuvos istorijoje nėra įvykę.
PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia L. Nagienė.
L. NAGIENĖ (DFVL). Ačiū, gerbiama pirmininke. Mano klausimas finansų ministrei. Gerbiama ministre, žinote, kad nuo sausio 1 dienos įsigalioja naujasis Akcizų įstatymas. Yra pateikta įstatymo pataisa ir laukėme Vyriausybės išvados gruodžio 5 dieną. Mes suprantame, kad įsiteisėjimas pusę metų, jei ir priimtume iki Naujųjų metų. Jeigu mes dar ilgiau lauksime, vadinasi, nusikels į pavasario sesiją. Visus metus mes bausime gyventojus, kurie šiandien neturi galimybės prisijungti gamtinių dujų dėl to, kad nėra infrastruktūros. Jiems mes padidiname 22 kartais. Juk žinote, paprastas balionas kainuos nebe tiek, kiek dabar, bet dar plius 8 eurus. Įsivaizduokite, kiekvieną dieną tiksės tos išlaidos tiems paprastiems žmonėms, kurie neturi galimybės. Ačiū. Kada sulauksime išvados?
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Vyriausybės išvada bus pateikta teisės aktų nustatyta tvarka. Tačiau priminsiu, kad Seimas yra priėmęs Akcizų įstatymą, kuris reguliuoja šią vietą, apie kurią jūs kalbate. O dėl jūsų pateikto įstatymo taip pat atkreipčiau dėmesį, kad priimant biudžetą visi įstatymai, kurie yra susiję su biudžetinėmis pajamomis, turi būti priimti iki valstybės biudžeto priėmimo. Todėl visi kiti pokyčiai, kurie galėtų būti priimti per šiuos metus, galėtų daryti įtaką tiktai 2025 metais.
PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Mano klausimas socialinės apsaugos ir darbo ministrei. Prieš kelias dienas pasirodė ministerijos pranešimas spaudai apie tai, kad naujas šildymo kompensacijų įrankis gyventojus pasieks greičiau. Čia kalbama ne tik apie šitas išmokas, bet ir kitas. Bet vienas, taip sakant, įrankis jau buvo užsakytas, jis iki šiol, ko gero, nepagamintas, atidėjo jo gamybą (aš gaunu atsakymus) iki kitų metų liepos vidurio. Jūs kalbate čia apie kažkokį naują įrankį, kuris padės.
Vakar mes komitete svarstėme dėl būsto nuomos, pamatėme, kad registrai nesueina į vieną vietą, žmonės piktnaudžiauja, teikia klaidingas deklaracijas, apgaudinėja mokesčių mokėtojus, pasiima krūvą pinigėlių. Kada, tikėtina, bus toks instrumentas, kai socialiniai darbuotojai, užsiimantys visokiomis išmokomis, kompensacijomis, galės pasižiūrėję į vieną langelį iš karto pasakyti, kad šitas žmogus gali gauti, o kitas negali?
PIRMININKĖ. Laikas!
A. SYSAS (LSDPF). Vis kuriame naujus instrumentus, o efekto, taip sakant, mažai.
M. NAVICKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Labai geras klausimas. Bet turbūt pats svarbiausias dalykas, ką mes darome, bandome kuo mažiau kurti naujų instrumentų, tai yra IT sistemų, o naudoti esančius registrus kaip įmanoma efektyviau. Tą instrumentą, dėl kurio darbuotojai gali efektyviau ir greičiau skirti šildymo kompensacijas, Valstybės duomenų agentūros pagalbą, valstybė tai jau turi, tiesiog padarėme ir sukūrėme, kad tie registrai būtų paprasčiausiu būdu prieinami ir jais būtų galima naudotis vienu žingsniu, o ne 100 žingsnių per skirtingus registrus. Aš manau, kad turi būti nuolatinis procesas. Taip, yra dar daug sričių, kur mes nemokame tų duomenų pasiimti iš skirtingų registrų vienu principu, nes tiesiog nėra tokio funkcionalumo. Bet keliame sau tikslus. Štai yra pavyzdys su šildymo kompensacijomis, kad tai yra padaroma ir pasiekiama, bet, aišku, per laiką.
Dėl būsto nuomos kompensacijų norėtume tą patį padaryti, tą praktiką, ką pavyko padaryti su šildymo kompensacijomis, išplėsti ir į kitas sritis. Darysime, stengsimės, tikiuosi, kad pavyks gal ne iki kitos Vyriausybės valandos, bet kaip įmanoma greičiau tai pasiekti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (MSNG). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Mano klausimas būtų finansų ministrei poniai G. Skaistei, „Igničio“ akcijų valdytojai. Kaip sakant, apetitas auga bevalgant. „Ignitis“ ką tik laimėjo vieną konkursą Baltijos jūroje statyti 700 megavatų parką kartu su Portugalijos bendrove „Ocean Winds“, dabar paskelbta, kad jis laimėjo antrą konkursą Estijoje su Danijos investicine bendrove – 1 tūkst. 400 megavatų. Poreikiai tokių parkų bemaž 6 mlrd., iš jų pusę turės dengti „Ignitis“. Jūs pareiškėte, kad „Ignitis“ atsakingai įvertino savo galimybes statyti du vėjo parkus. Kad „Igničio“ dukterinė įmonė ESO niekaip negali sukrapštyti iš vartotojų nugvelbtų 160 mln., tai čia galva neskauda. Tai iš kur sukrapštys tuos 3 mlrd., kai 1 mlrd. 200 mln. yra grynoji skola, o per metus grynojo pelno sukrapšto vos po 230 mln.? Paaiškinkite plačiau tą savo teiginį, gerbiama ponia ministre, akcijų valdytoja. Ačiū.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Labai įdomu, kad jūs žinote, dėl ko man skauda galvą ir dėl ko jos neskauda. Ačiū, kad rūpinatės. Sakau, kad įmonė atsakingai įvertino savo finansinę situaciją ir galimybes investuoti į tai, kas yra numatyta įmonės strategijoje, tai yra į atsinaujinančią energetiką, žaliosios elektros generaciją, įvertindama pinigų srautus ir galimybes pasiskolinti ilguoju laikotarpiu. Tai buvo padaryta. Tai, kad įmonė investuoja į atsinaujinančią energetiką, nėra jokia naujovė, tai yra numatyta strategijoje – didinti pajamas iš žaliosios generacijos. Manau, tiek tas projektas, kuris bus įgyvendintas prie Palangos, tiek ir kitas vėjo parko projektas prisidės prie to, kad bendroje rinkoje elektros kaina vartotojams būtų patrauklesnė.
PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (LVŽSF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Sveikatos apsaugos ministro noriu paklausti. Gerbiamas ministre, galbūt šiek tiek natūralu, kai iš rajonų gydymo įstaigų pasitraukia gydytojai, gal vaikydamiesi didesnių atlyginimų, bet šiandien ryte perskaičiau tokią negerą žinią, kad ir Santaros klinikose yra labai neramu. Iš Radiologijos skyriaus traukiasi žmonės, išeina dėl krūvio, dėl atlyginimo. Kažkaip lyg ir pasigendama ministerijos, kaip steigėjos, dėmesio. Ką jūs žadate daryti, kad tai nebūtų masinis reiškinys, nes jeigu Santaros pradės trauktis, tai bus visai prastai? Labai ačiū.
A. DULKYS. Ačiū už klausimą. Nežinau, kur jūs to dėmesio norėtumėte, kad jis atsispindėtų, bet su Santaros vadovu turime reguliarius susitikimus, net ir šiandien jis vyko. Tikrai žinau iš pirmų lūpų visą informaciją apie Santaros ligoninę. Bijau pameluoti, bet ten dirba virš 60 šios srities specialistų. Kalbama apie vieną iš skyrių, vieno iš skyrių vadovą, keletą darbuotojų. Šiaip darbuotojų sklaida sistemoje yra labai natūrali, yra labai natūralu, kad žmonės persižiūri savo darbo sąlygas ir dėl jų derinsis su vadovais. Į tą vadinamąjį mikromenedžmentą tikrai nesiruošiu lįsti, bet Santaros vadovas mane patikino, kad tikrai visiškai valdo tą situaciją, o organizacijoje, kurioje yra 7 tūkst. darbuotojų, tai, žinote, tikrai to judėjimo yra, būna ir labai natūralu, kad jo gali būti. Tai šiandien tikrai ten nėra kokių nors tokių požymių, kurie reikštų įstaigai, kaip organizacijai, ar pacientams kažkokias grėsmes. Tai yra tiesiog labai natūralus procesas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Klausia K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (DFVL). Ačiū, posėdžio pirmininke. Manau, klausimas premjerei. Premjere, gal jūs jau ten naršote telefone ir ieškote tos informacijos, kurią žadėjote praeitame Vyriausybės valandos posėdyje, kai klausiau jūsų dėl grūdų importo iš Ukrainos ir importo iš Rusijos? Jūs žadėjote pateikti tą informaciją, bet, dar pažiūrėjau pašte, jos nebuvo. Tai galbūt galite pateikti skaičius? Tikiu, kad pasidomėjote, tiesiog laukiu tų skaičių. Labai ačiū.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Ačiū, kad jūs manimi tikite, aš tikrai pasidomėjau, bet kadangi duomenis gavau ką tik, tai laiško iš manęs jūs sulauksite šiek tiek vėliau.
PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia O. Leiputė.
O. LEIPUTĖ (LSDPF). Dėkoju. Mano klausimas bus sveikatos apsaugos ministrui. Praėjusį komiteto posėdį buvo pristatomi Valstybės kontrolės duomenys dėl slaugytojų. Norėčiau kalbėti tik apie gydymo įstaigų, kurių steigėja yra savivaldybė arba valstybė, slaugytojus. Ten buvo minėta, kad duomenys apie jų poreikį, tarkime, slaugytojų, skiriasi penkis kartus nuo tų, ką pateikia įstaigos ir ministerija, o slaugytojų padėjėjų – 36 kartus. Taip pat buvo pateikta informacija, kad 19 % slaugytojų nestojo į valstybės finansuojamas vietas. Tai tie skaičiai tikrai tokie įdomūs. Jūs, kaip ministras, ką planuojate konkrečiai daryti dėl slaugytojų, dėl slaugytojų darbo krūvių, dėl atlygio, nes kad ir kur nuvažiuosi, į kokią gydymo įstaigą, visur girdime tą pačią informaciją – neateina dirbti, trūksta, amžiaus vidurkis gana aukštas. Ką jūs planuojate daryti Seime? Tai ką ministerija planuoja? Kokie konkretūs veiksmai numatyti?
A. DULKYS. Ačiū už klausimą. Diskutuojant būna, kad tarp tų trijų medžių lengva pasiklysti. Tai visi skaičiai, kuriuos minėjote, vienaip ar kitaip kažkur egzistuoja. Bet aš pabandysiu tiesiog paaiškinti. Šiaip realiai, iš tikrųjų apie 900 žmonių galėtų studijuoti kiekvienais metais. Tai STRATA yra turėjusi ataskaitą, iš jos matė, kad trūksta apie 3 tūkst. slaugytojų. Po to, kai čia, parlamente, inicijavome mes daugybę pokyčių, ir ačiū už juos, tai jeigu ateityje plėsime dienos paslaugas, ambulatorines, tikrai tie slaugytojų poreikio skaičiai bus dar didesni. Bet esmė yra, kad mes visų pirma turime panaikinti priežastis. Kovoti ne su pasekmėmis, bet su priežastimis, kodėl tie žmonės neina dirbti, nes iš to minėto gana nemažo skaičiaus asmenų, kurie galėtų studijuoti, tiktai apie trečdalis realiai nueina dirbti. Priežastys yra finansinės, priežastys yra reputacinės, prestižinės ir priežastys yra darbo organizavimo kultūros.
Kalbant apie reputaciją, profesijos prestižą, tai irgi dėkui parlamentui – įstatymus priėmėme. Nuo vasario 1 dienos įsigalioja daugybė pakeitimų dėl slaugytojų darbo, tikrai bendruomenė sutiko labai puikiai šią žinią. Tai yra puiki žinutė visiems, kurie ir nori studijuoti, kurie galbūt anksčiau studijavo, bet dabar nedirba. Mes jaučiamės padengę šią dalį. Yra Valstybinio užsakymo formavimo komitetas, kurio darbo veiklą taip pat pertvarkėme, nes ten anksčiau daugiau galios turėjo akademinis pasaulis, o dabar praktikai ir tie, kurie vykdo. Tai aš manau, kad tai taip pat darys pozityvų poveikį.
Na, finansinė dalis. Na, ką, dėl finansinės dalies čia jau yra keletas dalykų. Pirmas dalykas, mes tikrai esame numatę didinti paslaugų įkainius, tai vadovams sudarytų galimybę slaugytojams mokėti didesnį darbo užmokestį. Bet aš kreipiausi ir į įstaigų vadovus, nes ne ministerija, o įstaigų vadovai nustato savo vidaus darbo užmokesčio politiką ir nuo jų priklauso, kokiomis proporcijomis, kokiu santykiu jie dalina šituos išteklius, tai yra labai svarbu. Taip pat tikiuosi, kad užbaigsime ir didesnį vaidmenį Lietuvoje ateityje turės Klaipėdos universitetas, jame galėtų būti slaugytojų rengimo irgi, kaip sako, didesnis svoris.
Aš manau, kad visas šis priemonių kompleksas, įskaitant tai, kad kai jau žinosime, kiek mums reikia slaugytojų pagal suorganizuotus pokyčius… Aš kviečiu, kad merai ryžtųsi ryžtingesniems sveikatos centrų pokyčiams, nes mes turime labai daug neefektyvių stacionarinių skyrių, kuriuose po kelias pamainas dirba dešimtys slaugytojų. Juos mes turime išvaduoti iš tų neefektyvių darbo vietų ir perduoti juos, įgalinti dirbti ten, kur yra pacientų. Tai bus dar viena iš priemonių. Aš tiesiog dar galėčiau tęsti, bet stabdau save, nes manau, kad aš viršiju čia jau terminą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia A. Gedvilas.
A. GEDVILAS (MSNG). Sveikatos ministre, nežinau, ar pastebite, bet per Lietuvą ritasi medikų savižudybių ir išėjimo iš darbo banga. Prieš 2 savaites Santaros klinikose nusižudė medikas, Šiaulių ligoninėje nusižudė akušerė. 2021 metais nusižudė Respublikinės Vilniaus universitetinės ligoninės gydytojas urologas, nusižudė jauna medikė anesteziologė. Savo pareigas jūs einate trejus metus – mažiausiai keturios medikų mirtys, o gydytojų kolegos bijo net šnekėti dėl galimo mobingo. To nebuvo turbūt per visas sveikatos ministrų kadencijas. Medikų atstovai nuolat kartoja apie sistemines bėdas: nežmoniškus gydytojų krūvius, nepakankamą finansavimą, perdegimus, mobingą, netgi artėjantį sveikatos sistemos krachą. Lyg to būtų negana, iš Santaros klinikų išeina keturi vadovaujamas pareigas užimantys gydytojai, dėl jų jūs visiškai nepanikuojate. Atvirai gydytojai kalba, kad viskas vedama link privačios medicinos, gydytojai pereina į privatų sektorių arba emigruoja. Ar manote, kad turite moralinę ir žmogiškąją teisę toliau užimti sveikatos apsaugos ministro poziciją?
PIRMININKĖ. Laikas!
A. GEDVILAS (MSNG). Ką pagaliau ketinate daryti ir ką jūs veikiate ten? Ačiū.
A. DULKYS. Aš suprantu, jūs pats niekaip neišsirinksite, į kurį klausimą norėtumėte, kad aš atsakyčiau, nes čia reikėtų… Jeigu į paskutinį, tai aš manau, kad jums vertėtų tikrai pasidomėti, ką kalba profesionalai, psichikos sveikatos profesionalai, jie tikrai jums patartų, kaip iš tikrųjų reikia kalbėti apie savižudybes. Pats blogiausias dalykas yra, kad jūs, kaip ir kiti, savinatės tų žmonių individualias istorijas, jas interpretuojate ir pateikiate, sakykime, dar daugiau sudarote įvairių stigmų. Kiekviena savižudybė yra atskira istorija, jūs jos nesisavinkite. Savo pasisakymu jūs jau sukūrėte įvairių teorijų, dėl ko jos įvyko. Jūs jau visus spėjote apkaltinti, nors jūs nė vienos tos istorijos nežinote ir nežinote tų tikrųjų priežasčių. Tai gal mes čia ir sustokime, gerai, nes jūs tiesiog šalyje didinate stigmas psichikos sveikatos srityje ir savinatės konkrečių žmonių istorijas. Būtent tai yra labai nemoralu.
PIRMININKĖ. Prašau.
I. ŠIMONYTĖ (TS-LKDF). Aš norėčiau papildyti. Man atrodo, kad žmogui, kurio antras vardas beveik yra mobingas, apskritai tokių klausimų nereikėtų užduoti.
PIRMININKĖ. Klausia A. Vinkus.
A. VINKUS (LVŽSF). Klausimas gerbiamam sveikatos ministrui. Gerbiamas ministre, sveikatos priežiūros įstaigose esant dideliems nuolatiniams pacientų srautams, na, viskas susidėvi, gal per daug pasakiau, viskas nemažai susidėvi gana greitai, medicininė įranga morališkai sensta greičiau nei kitų ūkio sričių techninė įranga. Dėl to finansinių išteklių poreikis visada yra nepertraukiamas. Valstybės investicijų programa baigiama, Europos Sąjungos paramos visiems neužtenka, be to, ne visos išlaidos yra tinkamos finansuoti iš Europos Sąjungos fondų.
Sakykite, gerbiamas ministre, gal turite informacijos apie savivaldybių dabartines tendencijas prisidedant prie sveikatos priežiūros įstaigų, rajoninių ligoninių, pirminės sveikatos priežiūros centrų finansavimo, skiriant lėšų iš savivaldybių biudžetų? Aš, kaip savo apygardos, Kuršo apygardos, išrinktas Seimo narys, matau, kaip Kretingos valdžia: reikėjo kompiuterinio tomografo – nupirko, mamografas įsigytas ir taip toliau.
PIRMININKĖ. Antanai, jūs kitų kolegų laiką užimate.
A. VINKUS (LVŽSF). Ir ačiū, kad jūs leidote apmokėti Ligonių kasai. Dauguma ligonių jums siunčia (…).
PIRMININKĖ. Kiti kolegos irgi nori dar paklausti.
A. VINKUS (LVŽSF). Ačiū, baigiau.
A. DULKYS. Ačiū už klausimą. Taip, Valstybės investicijų programos ateityje kaip ir nebus, bet noriu pasakyti, kad kuriami sveikatos centrai pagal savo finansavimo sąlygas taip pat turi galimybę įsigyti atitinkamos įrangos, kuri yra reikalinga, ar atnaujinti, ir tą savivaldybės tikrai planuoja, žiūri ir kuria tuos atitinkamus projektus.
O taip, mano žiniomis, savivaldybės yra gana aktyvios prisidėdamos pačios, bet tiek žodžiu, tiek raštu su merais irgi kalbamės, kad, matyt, tas prisidėjimas galėtų būti ir didesnis. Žvilgtelėjau į praėjusių 2022 metų savivaldybių biudžetų išlaidų vykdymo ataskaitą. Ji rodo, kad savivaldybės iš savo biudžeto sveikatos apsaugai skiria tik 1,5 %. Man atrodo, kad tas prisidėjimas pagal tai, kiek šita sritis yra verta, galėtų būti tikrai didesnis. Ačiū.
PIRMININKĖ. Klausia K. Vilkauskas.
K. VILKAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Klausimas kultūros ministrui. Praeitą savaitę įvyko Trakų istorinio nacionalinio parko direktoriaus konkursas ir iš dviejų kandidatų jūs pasirinkote D. Kvedaravičių. Jis yra jūsų partijos narys, savivaldybės tarybos narys, buvęs viceministras. Ar nematote interesų konflikto, kadangi prieš tai jis dirbo kancleriu Kultūros paveldo departamente ir kuravo būtent Istorinio nacionalinio parko planavimo ruošiamą schemą? Ar nemanote, kad čia yra interesų konfliktas, nes tas žmogus, kuris ruošė ir turėjo visą tą informaciją, dabar ateina vadovauti Trakų istoriniam nacionaliniam parkui? Ačiū.
S. KAIRYS. Pirmiausia du dalykai. Ne iš dviejų kandidatų buvo konkursas – konkurse dalyvavo aštuoni kandidatai. Konkursą organizavo Viešojo valdymo agentūra ir finaliniame etape paliko du. Aš, kaip ministras, turiu teisę iš dviejų pasirinkti vieną, atsižvelgęs ir į pirmo etapo rezultatus. Nebuvo jokių abejonių, kuris kandidatas pasirodė geriausiai, tai tie sprendimai ir buvo priimti.
O sugebėti interpretuoti KPD kanclerio pareigybę, schemą ir įžvelgti interesų konfliktą reikia tikrai didelės fantazijos. Esamas direktorius 26 metus vis dar turbūt niekaip nesusitaiko, kad teks pabaigti darbus, tai turbūt čia jo pasufleruota kažkokia idėja, kuri visiškai nereali.
PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). Ačiū. Aš noriu du klausimus paklausti. Pirmas klausimas švietimo ministrui.
Visi laukia, ar jau galbūt įvyko diskusija Vyriausybėje dėl nutarimo dėl mokinių skaičiaus nustatymo, ar bus atsižvelgta į regionų ir tautinių mažumų mokyklų pateiktus pasiūlymus dėl bendro 60 mokinių skaičiaus pradinėse mokyklose, gimnazijose ir progimnazijose ir ar vis dėlto bus taikomas individualaus įvertinimo kriterijus? Nes dabar liks taip: valstybės ir savivaldybių mokyklos yra diskriminuojamos privačių mokyklų atžvilgiu, nes vienos ir kitos gauna finansavimą iš valstybės, bet privačioms mokykloms bendro mokinių skaičiaus mokykloje kriterijus – 60 – nėra taikomas. Tai reiškia, kad jeigu 60, tu gauni mokymo lėšas, jeigu 59 – negauni, bet kitais metais vėl gali būti, tarkime, 63 mokiniai.
Antras tikrai rezonansinis mano klausimas vidaus reikalų ministrei dėl policijos pareigūnų parengties, kai…
PIRMININKĖ. Bet jūs atimate laiką iš kolegų.
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). …į psichinį ligonį taikoma penkiais šūviais ir pataikoma į gyvybiškai svarbius organus. Ir sveikatos apsaugos ministrui – kaip vyksta tokių ligonių hospitalizavimas, nes tai yra tiesiog…
PIRMININKĖ. Laikas!
R. TAMAŠUNIENĖ (MSNG). …baisus įvykis?
G. JAKŠTAS. Dėkoju už klausimą. Kaip žinome, valstybė skiria ugdymo lėšas, ūkio lėšas skiria savininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija. Jeigu tai yra savivaldybės mokykla – savivaldybė, jeigu ministerijos – ministerija, jeigu privati, tai privačiai skiriamos lėšos. Privačios mokyklos, suprantame, gali būti įvairaus tipo: yra ir bendruomeninės, jos yra gana mažos, kartais yra dėstomas ir unikalus turinys, nebūtinai valstybinė programa, turi galimybę imti lėšas iš mokinių, tiksliau, dažniausiai iš mokinių tėvų, tokiu būdu užtikrinti kokybę.
Visi kokybiniai kriterijai, esantys tinklo taisyklėse, ar tai būtų dėl tenkančios infrastruktūros turėti STEAM klasę, kiek tenka kompiuterių mokiniui ir taip toliau, visi kokybiniai kriterijai turi būti pasiekti tiek privačių, tiek valstybinių mokyklų. Privačios tai gali pasiekti imdamos papildomas lėšas iš mokinių arba mokinių tėvų, globėjų ir panašiai. Su tiek lėšų, kiek yra skiriama iš valstybės, jeigu yra tokio dydžio klasė, kuri pagal kriterijus būtų netinkama, suprantama, užtikrinti atitinkamos kokybės nepavyktų.
Išimtys tautinių mažumų mokykloms yra padarytos, yra atsižvelgta. Gali būti mažesnės klasės, negu yra ne tautinių mažumų mokyklose. Dėl bendro dydžio dabar negalėčiau pakomentuoti.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Reaguodama į tikrai labai skaudų įvykį, pirmiausia norėčiau informuoti, kad mes vakar turėjome aptarimą su generaliniu komisaru dėl situacijos ir dėl pareigūnų pasirengimo. Vyksta nuolatiniai pareigūnų mokymai, kurie yra būtent skirti tokioms situacijoms, kai reikalingi specialūs veikimo algoritmai Jie vyksta nuolatos. Šiuo metu yra vykdomas ikiteisminis tyrimas, taip pat vykdomas tarnybinis patikrinimas.
Bet šioje situacijoje tikrai norėčiau pabrėžti savo, kaip ministrės, palaikymą pareigūnams, nes ką tenka patirti pareigūnams, tikrai yra sudėtingos situacijos. Šiaip labai retos situacijos, kai yra panaudojamas šaunamasis ginklas prieš asmenį. 2020–2022 metais toks ginklas visiškai nebuvo panaudotas, bet tikrai pareigūnai kasdien susiduria su iššūkiais. Bent jau šiemet buvo sužaloti 88 pareigūnai įvairių įvykių metu. Tikrai yra pavojingas darbas, visokių būna situacijų.
Esame sutarę su sveikatos apsaugos ministru, kad turėsime atskirą susitikimą būtent tokioms situacijoms aptarti, užtikrinti institucijų glaudesnį bendradarbiavimą, galbūt informacijos dalinimąsi, kad galėtume dar geriau, efektyviau veikti, kad išvengtume tokių galimų situacijų ateityje.
Kadangi yra, kaip ir minėjau, ikiteisminis tyrimas, labai nenorėčiau čia detalizuoti pačių detalių, bet tiesiog manau, kad yra ką aptarti su ministru, aptarsime dar ateityje.
PIRMININKĖ. Vyriausybės pusvalandžio liko dar pora minučių. Tuomet… Gerai, prašau.
A. DULKYS. Kaip ir mane minėjo. Tiesiog aš, jeigu galima, tada dar labai trumpai paminėsiu, kad mums dabar yra labai svarbi ikiteisminio tyrimo tiksli medžiaga, nes ir greitosios medicinos pagalbos tarnybos bendradarbiauja su tyrėjais. Tarnybos turi savo algoritmus, bet tiesiog dabar yra labai svarbu pasitikrinti, kaip jie veikia, ar tikrai būtent šiuo atveju kažkas suveikė, ar nesuveikė.
O dėl priverstinio hospitalizavimo taip pat visos tvarkos ir sistema yra, bet mes dar papildomai (papildysiu kolegę ministrę) planuojame aptarti su psichiatrais, pasižiūrėti, ar nėra kokių nors jiems biurokratinių kliūčių, ar tikrai viskas ten sklandu, ar jie turi savo darbe dėl priverstinio hospitalizavimo kokių nors problemų, apie kurias mes galbūt nesame informuoti ar jų nežinome. Bet, matyt, dabar svarbiausia sulaukti tikslaus, objektyvaus tyrimo, kad mes žinotume, ar yra vietų, kurias reikia taisyti, nes reikia taisyti ten, kur reikia taisyti, o ne apskritai ką nors daryti.
PIRMININKĖ. Panašu, kad paskutinis klausia R. Šarknickas.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Dėkoju posėdžio pirmininkei. Visų pirma noriu padėkoti Kultūros ministerijos darbuotojams už surengtą kultūros ir meno žmonėms „Nešk savo šviesą ir tikėk“ šventę.
Mano klausimas būtų, ar galima tikėtis Kultūros pagrindų įstatymo jau Seime? Ačiū.
S. KAIRYS. Tik patikslinant, tai nebuvo tik „Nešk savo šviesą ir tikėk“, bet visi įmanomi apdovanojimai, kurie teikiami Kultūros ministerijos, vakar įteikti. O pavasario sesijoje pagal planą, taip, Seimą turi pasiekti Kultūros pagrindų įstatymas. O iki to dar jūs, kaip Kultūros komiteto nariai, būsite pakviesti į Kultūros ministeriją susipažinti su jau iš esmės pabaigtu dokumentu.
PIRMININKĖ. Kadangi sąraše V. Ąžuolas paskutinis ir minutė ar pusė minutės dar liko, tai koncentruotai.
V. ĄŽUOLAS (LVŽSF). Aš labai trumpai. Vienas klausimų būtų vidaus reikalų ministrei. Kiek nuo Naujųjų metų didėja policininkų atlyginimai, nes paklausus policininkų jie sužino skaičių: 2 eurai, 5 eurai, tai gal galite pasakyti, kiek procentų, gal 10 %, gal 15 %, gal kaip švietimui, gal tokio dydžio?
Ir antras klausimas būtų aplinkos ministrui. Biudžeto ir finansų komitete atliekant parlamentinę kontrolę dėl vėjo jėgainių, kurios sukčiaudamos nemoka nekilnojamojo turto mokesčio, Registrų centras atsakė tiesiai šviesiai, kad tokią tvarką parengė Aplinkos ministerija. Tai kada ministras planuoja tą tvarką sutvarkyti, kad ji būtų reali ir nesudarytų galimybės sukčiauti ir nemokėti nekilnojamojo turto mokesčio? Akmenės rajono pavyzdys: sukasi 22 jėgainės, registruotos tik dvi, pasirodo, taip galima. Na ir, žinoma, užregistruoti nerealią kainą, pasirodo, irgi galima. Kada tą tvarką tvarkysite? Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Aš pradėsiu nuo pirmojo klausimo ir norėčiau į tai atsakyti. Tai, ką jūs minėjote, jūs minėjote skaičiuoklę. Kaip žinote, šiuo metu Seime vyksta Vidaus tarnybos statuto svarstymas, jame yra atitinkami pakeitimai, tai yra darbo užmokesčio augimas žemiausios ir vidurinės grandies pareigūnams, norėčiau atkreipti dėmesį, ir tam numatyti 24 mln. Tam, kad apskaičiuotume, kad pažiūrėtume, koks tas pokytis bus konkrečiam pareigūnui, yra sukurta skaičiuoklė. Matyt, situacijos yra labai skirtingos, kai kuriems pareigūnams gali augti keliais šimtais, kai kuriems galbūt labai neženkliai. Kalbame tik apie Vidaus tarnybos statutą, bet šiaip visa bendra suma, kuri yra numatyta pareigūnų darbo užmokesčio augimui, yra 37 mln., tai dar papildoma suma ir jinai bus skirtinga. Pirmiausia, žinoma, pagal Vidaus tarnybos statutą didžiausią pokytį, aš šiandien negaliu įvardinti konkrečios situacijos, nes priklauso nuo pareigūno darbo stažo ir atitinkamos situacijos, bet gali tikrai skirtis, aš nenorėčiau čia įvardinti, vidurkis yra 108 eurai, skaičiuojant vidurkį, bet, sakau, labai individualiai, priklausomai nuo pareigūno, pirmiausia didžiausią pokytį pajus žemiausios ir vidurinės grandies pareigūnai. (Balsai salėje) Sakiau, 10 %.
S. GENTVILAS (LSF). Dėl vėjo jėgainių. Nežinau, kuriuos pavyzdžius turite, bet girdžiu iš energetikos ministro, kad tenai yra bandomasis režimas, galbūt nepriduota statyba, bet vėjo jėgainių kaip nekilnojamojo turto dalis skaičiuojama stiebas, o turbina yra traktuojama kaip įrenginys. Lygiai taip pat kaip gamykloje nekilnojamasis turtas yra sienos, bet jeigu yra staklės viduje, tai nereiškia, kad jos tampa nekilnojamojo turto mokesčio baze arba apmokestinamu dalyku, todėl turbūt traktavimas toks yra.
PIRMININKĖ. Posėdžio nebaigėme, nes bus slaptas balsavimas, rytinio posėdžio sudėtinė dalis, tai registruosimės dusyk. Nuo 14 valandos. Dėkui.
Pertrauka
PIRMININKAS (A. MAZURONIS, DPF). Labai dėkui, gerbiami kolegos, viską labai gerai girdžiu, ką kalbate, bet registruotis negalime, nes dar turime baigti rytinį Seimo plenarinį posėdį. Gerbiami kolegos, skelbiame gruodžio 14 dienos rytinį Seimo plenarinį posėdį baigtą. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: DFVL – Demokratų frakcija „Vardan Lietuvos“; DPF – Darbo partijos frakcija; LF – Laisvės frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS-LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija.