PASIŪLYMAI
DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS
MIŠKŲ ĮSTATYMO NR. I-671 4 STRAIPSNIO PAKEITIMO
Nr. XIIIP-2288(2)
2019-07-16
Vilnius
Eil. Nr. |
Pasiūlymo turinys |
||
str. |
str. d. |
|
|
1 |
4 |
|
Argumentai:
2017 liepos mėnesį vykdytos miškų urėdijų konsolidavimo reformos metu LR aplinkos ministerijos rengtu aiškinamuoju raštu dėl Lietuvos Respublikos miškų įstatymo teigta: „Taip pat akcentuotina, kad 42 miškų urėdijos, veikdamos kaip savarankiški, maži ūkio subjektai, nėra pajėgios efektyviai reaguoti į nuolat rinkoje vykstančius pokyčius (medienos kainų kitimo tendencijas). Todėl krentant medienos kainoms, kai kurių miškų urėdijų ekonominė veikla tampa problematiška ir nepelninga.“ Vadinasi, kad urėdijos, kurių vidutinis plotas svyruoja nuo 22000-25000 ha yra nepajėgios ir per mažos, kad galėtų tinkamai reaguoti į nuolatinius rinkos pokyčius, o šiuo įstatymo projektu plotą siekiama dar labiau sumažinti iki 1500 ha. Tai lemtų neefektyvų privačių miškų ūkio paskirties žemės sklypų ploto išnaudojimą, ribotų savininkų galimybę investuoti į miško ūkininkavimo technologijas, išbandyti miško ūkininkavimo inovacijas bei sukurti tvarų miškų ūkį atsparų miškų kenkėjų, stichinių nelaimių periodams. Atsižvelgiant į
tai, siūloma riboti privačių įmonių nuosavybės koncentraciją nuo visų
privačių miško valdų ploto. Pavyzdžiui, Švedijoje jau nuo 1903 m., kuomet ši
šalis priėmė pirmąjį Miškų įstatymą, galioja apribojimas, kad didžiųjų
kompanijų nuosavybėje bendrai turimas miško plotas negali viršyti 25 proc.
visų miškų ploto.
Taip pat ištrinama nuostata, jog prokuroras gindamas viešąjį interesą teikia teismui ieškinį paimti privačią nuosavybę ir perduoti ją valstybės nuosavybėn. Tokia procedūra nėra galima. Vietoje to turi būti taikomas pirkimo arba kitokio miško žemės įsigijimo sandorio naikinimas.
Pasiūlymas:
4 straipsnį siūlau pakeisti ir jį išdėstyti taip:
4 straipsnis. Nuosavybės teisė į miškus ir valstybinės reikšmės miškai
1. Miškas nuosavybės teise gali priklausyti valstybei, fiziniams ir juridiniams asmenims bei užsienio valstybėse įsteigtoms organizacijoms, neturinčioms juridinio asmens statuso, tačiau turinčioms civilinį teisnumą pagal tų valstybių įstatymus. Užsieniečiai, užsienio juridiniai asmenys, užsienio valstybėse įsteigtos organizacijos, neturinčios juridinio asmens statuso, tačiau turinčios civilinį teisnumą pagal tų valstybių įstatymus, mišką turi teisę įsigyti Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo nustatyta tvarka. Lietuvos Respublikos miškuose pagal plotą vyrauja valstybinė miškų nuosavybė. 2. Asmuo ar susiję asmenys gali įsigyti tiek miškų ūkio
paskirties žemės Lietuvos teritorijoje, kad bendras jiems priklausantis iš
valstybės ir kitų asmenų įsigytos miškų ūkio paskirties žemės sklypų plotas
nebūtų didesnis kaip 5% visos Lietuvos privačių miškų savininkų valdų
ploto.
ai – asmeniui, kuris siekia įsigyti žemės, priklausančio miškų ūkio paskirties žemės i-tojo sklypo plotas (ha); bj – j-ojo juridinio asmens, kuriame asmuo, kuris siekia įsigyti žemės, yra akcininkas arba planuoja įsigyti akcijų, bendras priklausančio miškų ūkio paskirties žemės sklypų plotas (ha); sj – j-ojo juridinio asmens asmeniui, kuris siekia įsigyti žemės, priklausančių ar planuojamų įsigyti akcijų skaičius; mj – bendras j-ojo juridinio asmens, kuriame asmuo, kuris siekia įsigyti žemės, yra akcininkas arba planuoja įsigyti akcijų; Sį – norimo įsigyti miškų paskirties žemės plotas (ha). 3. Susijusiais asmenimis laikomi sutuoktiniai, taip pat tėvai (įtėviai) ir nepilnamečiai jų vaikai (įvaikiai). 4. Susijusiais asmenimis laikomi juridiniai asmenys, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai (per juridinį asmenį, kuriame valdo ne mažiau kaip 25 procentus akcijų (teisių, pajų), suteikiančių teisę balsuoti juridinio asmens dalyvių susirinkime) valdo daugiau kaip 25 procentus kito juridinio asmens akcijų (teisių, pajų), suteikiančių teisę balsuoti šio juridinio asmens dalyvių susirinkime. 5. Susijusiais asmenimis taip pat laikomi juridiniai asmenys, kuriuose, kaip ir pageidaujančiame įsigyti miškų ūkio paskirties žemės sklypą juridiniame asmenyje, tas pats asmuo arba tie patys asmenys valdo daugiau kaip 25 procentus juridinio asmens akcijų (teisių, pajų), suteikiančių teisę balsuoti juridinio asmens dalyvių susirinkime.
7. 8. 1) atidalijama bendraturčių valdoma privati miško valda arba privačiame ne miškų ūkio paskirties žemės sklype esanti miško žemė, jeigu šie sklypai buvo suformuoti atkuriant nuosavybės teises asmenims bendrosios nuosavybės teise pagal įstatymus, reglamentuojančius piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimą. Šiuo atveju privati miško valda arba privačiame ne miškų ūkio paskirties žemės sklype esanti miško žemė gali būti padalyta į ne daugiau dalių, negu sprendime nurodytas bendraturčių skaičius dėl nuosavybės teisių atkūrimo šiame sklype; 2) atidalijama privati miško valda, kurioje yra žemės ūkio naudmenos, atidalijant šias žemės ūkio naudmenas. Šiuo atveju formuojami du – miškų ūkio paskirties ir žemės ūkio paskirties – žemės sklypai, o suformuoto miškų ūkio paskirties žemės sklypo plotas negali būti mažesnis negu iki atidalijimo buvusios miško žemės plotas; 3) atidalijama privati miško valda arba privačiame ne miškų ūkio paskirties žemės sklype esanti miško žemė, kurioje yra teisėtai pastatytas gyvenamasis namas arba gyvenamasis namas kartu su jo priklausiniais, Nekilnojamojo turto registre įregistruotas atskiru nekilnojamojo turto objektu (pagrindiniu daiktu), formuojant atskirus žemės sklypus – miškų ūkio paskirties žemės sklypą ir kitos paskirties žemės sklypą, kuris formuojamas gyvenamajam namui kartu su jo priklausiniais, Nekilnojamojo turto registre įregistruotam atskiru nekilnojamojo turto objektu (pagrindiniu daiktu), eksploatuoti; 4) atidalijama privati miško valda buvusiai sodybai atstatyti. 9. 1) miškai, esantys valstybiniuose rezervatuose, valstybinių parkų rezervatuose ir rezervatinėse apyrubėse, Kuršių nerijos nacionaliniame parke; 2) miestų miškai; 3) valstybiniai miško medelynai ir sėklinės miško medžių plantacijos; 4) miškų mokslinio tyrimo ir mokymo bei selekcinės sėklininkystės objektų miškai, kurių plotus ir ribas tvirtina Vyriausybė; 5) valstybiniai miškai 7 km pločio juostoje nuo Baltijos jūros ir Kuršių marių, į kuriuos neatkurta nuosavybės teisė pagal Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymą; 6) kiti miškai, Vyriausybės sprendimu priskirti valstybinės reikšmės miškams. 10. 11. 12.
2 straipsnis. Įstatymo įsigaliojimas 1. Šis įstatymas įsigalioja 2019 m. gegužės 1 d. 2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija iki 2019 m. balandžio 30 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.
Skelbiu šį Lietuvos Respublikos Seimo priimtą įstatymą.
|
Teikia
Seimo narys Simonas Gentvilas