LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO
Teisės ir teisėtvarkos komitetas
PAGRINDINIO KOMITETO IŠVADA
DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS VALSTYBĖS GARANTUOJAMOS TEISINĖS PAGALBOS
ĮSTATYMO NR. VIII-1591 17 IR 18 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO
ĮSTATYMO PROJEKTO NR. XIVP-2414
2023-06-14 Nr. 102-P-29
Vilnius
1. Komiteto posėdyje dalyvavo: komiteto pirmininkė Irena Haase, komiteto pirmininkės pavaduotoja Agnė Širinskienė, nariai: Arvydas Anušauską pavaduojanti Jurgita Sejonienė, Aušrinę Armonaitę pavaduojantis Marius Matijošaitis, Česlav Olševski, Julius Sabatauskas, Vilius Semeška, Algirdas Stončaitis, Andrius Vyšniauskas.
Komiteto biuro vedėja Dalia Komparskienė, komiteto biuro patarėjos: Martyna Civilkienė, Jurgita Janušauskienė, Dalia Latvelienė, Rita Karpavičiūtė, Irma Leonavičiūtė, Rita Varanauskienė, vyriausioji specialistė Aidena Bacevičienė, komiteto biuro padėjėjos: Meilė Čeputienė, Rivena Zegerienė
Kviestieji asmenys: Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos atstovai: viceministrė Gabija Grigaitė-Daugirdė, Teisinių paslaugų politikos grupės vadovė Aurelija Giedraitytė, vyriausioji patarėja Neringa Keršienė, vyresnioji patarėja Vaida Rudėnaitė, Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atstovės: Šeimos ir vaiko teisių apsaugos grupės vadovė Kristina Stepanova,vyriausioji paretarėja Giedrė Mikalauskienė, Psichikos sveikatos skyriaus patarėja Edita Bishop, Advokatų tarybos pirmininkas Mindaugas Kukaitis, Lietuvos advokatūros direktoriaus pavaduotoja Sandra Zajančiauskaitė, Lietuvos advokatūros teisininkė Kristina Osokinė, Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnybos direktoriaus pavaduotoja Asta Slidziauskienė, Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Pagalbos vaikams ir šeimoms skyriaus vedėja Agnė Marčiukaitienė, Seimo kanceliarijos Teisės departamento Privatinės teisės skyriaus vedėja Daina Petrauskaitė, Seimo kanceliarijos Teisės departamento Viešosios teisės skyriaus patarėja Eglė Drėgvaitė.
2. Ekspertų, konsultantų, specialistų išvados, pasiūlymai, pataisos, pastabos (toliau – pasiūlymai):
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
1 |
|
|
Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, teisėkūros principams ir teisės technikos taisyklėms, teikiame šias pastabas. 1. Projekto 1 straipsniu Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo (toliau – keičiamas įstatymas) 17 straipsnio 1 dalies 3 punkte siūloma nustatyti, kad, siekdama užtikrinti nuolatinę antrinę teisinę pagalbą, Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnyba sudaro atskiras sutartis „su specialiai parengtais advokatais, kurie teikia teisinę pagalbą vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatyme numatytais atvejais“. Projektu siūlomas teisinis reguliavimas diskutuotinas šiais aspektais. Pirma, siūlymas pakeisti 17 straipsnio 1 dalį, išskiriant atskirai sutartis su advokatais, kurie teikia antrinę teisinę pagalbą vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą, nedera su galiojančiu teisiniu reguliavimu, nes pagal galiojančio įstatymo 17 straipsnio 1 dalį, sutartys diferencijuojamos pagal teisinės pagalbos teikimo tvarką – sudaromos su advokatais, nuolat teikiančiais antrinę teisinę pagalbą ir su advokatais, kurie prireikus teikia antrinę teisinę pagalbą, o ne pagal tai, kokiam subjektui ar kokio pobūdžio bylose advokatai teikia antrinę teisinę pagalbą. Be to, pagal 17 straipsnio 2 dalį, advokatų sąrašuose nurodoma, kokiose teisės srityse advokatai teikia antrinę teisinę pagalbą. Todėl siūlytume atsisakyti 17 straipsnio 1 dalies papildymo 3 punktu. Atkreiptinas dėmesys, kad antrinės teisinės pagalbos teikimo ypatumus baudžiamosiose bylose reglamentuoja galiojančio įstatymo 21 straipsnis, kuriame, mūsų nuomone, ir turėtų būti dėstomos projekto 1 straipsniu siūlomos nuostatos dėl advokato (įgaliotojo atstovo) skyrimo vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą. Pavyzdžiui, papildant keičiamo įstatymo 21 straipsnio 2 dalį sakiniu: „Kai byloje nukentėjusiuoju yra galimai patyręs seksualinį smurtą nepilnametis vaikas, jo įgaliotuoju atstovu skiriamas specialiai parengtas advokatas“. (Pastabos dėl termino „specialiai parengtas advokatas“ pateiktos žemiau). Antra, nėra pakankamai aiškus nuostatos ,,specialiai parengti advokatai” turinys. Neaišku, ar ji apimtų advokatus, kurie, kaip yra siūloma nustatyti kartu su teikiamu įstatymo projektu teikiamame Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo Nr. I-1234 2, 29 ir 49 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 366 straipsniu įstatymo projekto reg. Nr. XIVP-2413 (toliau – projektas reg. Nr. XIVP-2413) 2 straipsnio 1 dalyje dėstomoje Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 29 straipsnio 7 dalyje, turėtų būti tik išklausę specialų kursą pagal Lietuvos advokatūros parengtą ir su Teisingumo ministerija suderintą specialiąją mokymo programą, ar specialių advokatų parengimas apimtų ne tik minėto kurso išklausymą, bet ir kitas advokatų rengimo priemones. Siekiant aiškumo, siūlytina nurodytą projekto nuostatą patikslinti, pašalinant šį neaiškumą. Tuo atveju, jeigu specialiai parengtais advokatais būtų laikomi tie advokatai, kurie yra išklausę specialų kursą pagal Lietuvos advokatūros parengtą ir su Teisingumo ministerija suderintą specialiąją mokymo programą, tai vertinamoji projekto nuostata tikslintina, atsisakant nuostatos ,,specialiai parengti”, nurodant, kad Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnyba sudaro sutartis su advokatais, kurie yra išklausę aukščiau minėtą mokymo programą. Antra, pagal vertinamojoje projekto nuostatoje siūlomą nustatyti teisinį reguliavimą ,,specialiai parengti advokatai” teiktų teisinę pagalbą vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą Vaiko teisių apsaugos įstatyme nustatytais atvejais. Atkreipiame dėmesį, kad kartu teikiamo projekto reg. Nr. XIVP-2413 2 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnyje dėstomose Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 29 straipsnio 7 dalyje ir 366 straipsniuose numatyti ne keli, bet vienas atvejis, kai vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą, skiriamas ,,specializuotą valstybės antrinę teisinę pagalbą teikiantis advokatas”. Atsižvelgiant į tai, abiejų projektų nuostatas reikėtų suderinti tarpusavyje. Kartu svarstytina, ar, siekiant teisinio reguliavimo nuoseklumo, atvejai, kai vaikui, galimai patyrusiam seksualinį smurtą, valstybės garantuojamai antrinei teisinei pagalbai teikti būtų skiriamas ,,specialiai parengtas advokatas”, neturėtų būti nustatyti viename įstatyme, t. y. Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatyme, kurio paskirtis būtent ir yra nustatyti valstybės garantuojamos teisinės pagalbos skyrimo atvejus ir tvarką, bet ne Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatyme. Tuo atveju, jeigu aukščiau išdėstytai pastabai nebūtų pritarta, būtina suderinti teikiamame įstatymo projekte ir projekte reg. Nr. XIVP-2413 vartojamas sąvokas. Trečia, atkreipiame dėmesį, kad keičiamo įstatymo 12 straipsnio 12 punkte nustatyta, kad teisę gauti antrinę teisinę pagalbą, neatsižvelgiant į Vyriausybės nustatytus turto ir pajamų lygius, turi nepilnamečiai vaikai, nukentėję nuo nusikalstamų veikų žmogaus sveikatai, laisvei, seksualinio apsisprendimo laisvei ir neliečiamumui, vaikui ir šeimai, dorovei ir kitose baudžiamosiose bylose, kai ikiteisminio tyrimo pareigūno, prokuroro motyvuotu nutarimu ar teismo motyvuota nutartimi pripažinta, kad įgaliotojo atstovo dalyvavimas būtinas. Atsižvelgiant į tai, svarstytina, ar ,,specialiai parengti advokatai“ neturėtų būti skiriami ne tik tais atvejais, kai vaikai galimai patyrė seksualinį smurtą, bet ir kitais atvejais, kai nuo nusikalstamų veikų yra nukentėję nepilnamečiai vaikai, taip, kaip yra nurodyta keičiamo įstatymo 12 straipsnio 12 punkte. |
Pritarti |
Pritarti Teisės departamentui ir atsisakyti projektu 17 str. 1 d. 3 p. teikiamo siūlymo įtvirtinti atskirą sutarčių rūšį, kuri būtų sudaroma su specialiai parengtais advokatais. Komitete vykusių klausymų metu nutarta neapsiriboti specializacija tik dėl vienos nusikalstamos veikos (seksualinių nusikaltimų), nes tai būtų per siaura. Ilgalaikes pasekmes nepilnamečiui neabejotinai taip pat sukelia nusikalstamos veikos sveikatai (pvz. sunkus sveikatos sutrikdymas), laisvei (pvz. prekyba žmonėmis). Atsižvelgiant į institucijų pateiktus argumentus, patikslintos jungtinio projekto Nr.XIVP-2357(2) nuostatos: 1) galiojančias VGTP įstatymo 17 straipsnio nuostatas: „12 straipsnis. 17 straipsnio pakeitimas 1. Pakeisti 17 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „2. Tarnyba sudaro du atskirus antrinę teisinę pagalbą teikiančių advokatų sąrašus pagal šio straipsnio 1 dalį. Šiuose sąrašuose turi būti nurodyta, kokiose teisės srityse advokatai teikia antrinę teisinę pagalbą, taip pat informacija apie advokato specializaciją teikiant antrinę teisinę pagalbą konkrečiose srityse. Antrinę teisinę pagalbą teikiančių advokatų sąrašai pateikiami Lietuvos advokatūrai.“ 2. Pakeisti 17 straipsnio 7 dalį ir ją išdėstyti taip: „7. Advokatams už antrinės teisinės pagalbos ir šio įstatymo
11 straipsnio 9 dalyje nurodytos išvados teikimą mokamas užmokestis. Advokatų
užmokesčio dydis turi būti nustatytas taip, kad skatintų juos specializuotis, ginčus spręsti taikiai ir
kad efektyviai bei ekonomiškai būtų naudojamos valstybės biudžeto lėšos,
skirtos valstybės garantuojamai teisinei pagalbai. Šio straipsnio 1 dalies 1
punkte nurodytiems advokatams už antrinės teisinės pagalbos teikimą mokamas 2) projekto 16 straipsniu keičiamą VGTPĮ 21 str. 2 d. ir ją išdėstyti taip: „2. Tarnyba ar jos nurodytas
koordinatorius, gavę šio straipsnio 1 dalyje nurodytą pranešimą, privalo
nedelsdami parinkti antrinę teisinę pagalbą teiksiantį advokatą ir pranešti
apie tai ikiteisminio tyrimo pareigūnui, prokurorui ar teismui. Advokatas parenkamas
iš šio įstatymo 17 straipsnio 2 dalyje nurodytų sąrašų, išskyrus šio
straipsnio 3 dalyje nurodytą atvejį. Jeigu bylos, kurioje prašoma parinkti
gynėją ar įgaliotąjį atstovą, ankstesnėje stadijoje (atliekant procesinį
veiksmą) įtariamajam, kaltinamajam, nuteistajam ar nukentėjusiajam jau buvo
teikiama antrinė teisinė pagalba, gynėju ar įgaliotuoju atstovu paprastai
parenkamas advokatas, teikęs antrinę teisinę pagalbą šiam įtariamajam,
kaltinamajam, nuteistajam ar „4) įgyvendina advokatų mokymą pagal specialiųjų mokymų programas; 5) teikia advokatams rekomendacijas dėl antrinės teisinės pagalbos teikimo konkrečiose srityse;“ |
2. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
1
|
|
|
2. Pagal projekto 1 straipsniu keičiamo įstatymo 17 straipsnio 7 dalyje siūlomą nustatyti teisinį reguliavimą „specialiai parengtiems advokatams“ už antrinės teisinės pagalbos teikimą vaikams, galimai nukentėjusiems nuo seksualinio smurto, atsižvelgiant į bylos sudėtingumą (bylos kategoriją, nagrinėjimo stadiją ir panašiai), būtų mokamas ne mažesnis kaip dvigubas nustatyto dydžio užmokestis už kiekvieną bylą, nei yra mokamas keičiamo įstatymo 17 straipsnio 1 dalies 2 punkte nurodytiems advokatams, t. y. tiems advokatams, kurie antrinę teisinę pagalbą teikia prireikus. Projekto nuostata svarstytina šiais aspektais. Pirma, atkreipiame dėmesį, kad nei iš projekto aiškinamojo rašto, nei iš projekto turinio nėra aišku, kokiais argumentais remiantis siūloma „specialiai parengtiems advokatams“, kurie teiks antrinę teisinę pagalbą vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą, mokėti ne mažesnį nei dvigubo dydžio užmokestį negu mokamas už antrinės teisinės pagalbos teikimą advokatams, prireikus teikiantiems teisinę pagalbą. Pažymėtina, kad pastarieji irgi gali specializuotis teikti teisinę pagalbą atitinkamų kategorijų bylose, turėti ilgametę darbo patirtį ginant ar atstovaujant asmenis, įskaitant nepilnamečius, sudėtingose bylose, būti kėlę savo kvalifikaciją įvairiuose mokymuose ir pan. Atsižvelgiant į tai, kyla abejonių, ar advokatams, kurie specializuotųsi teisinės pagalbos teikimu vienos kategorijos bylose, t. y. bylose, kuriose vaikai galimai būtų patyrę seksualinį smurtą, pagrįstai turėtų būti mokamas ne mažesnis kaip dvigubo dydžio užmokestis. Pažymėtina ir tai, kad advokatai, kurie nuolat teikia antrinę teisinę pagalbą, išklausę atitinkamą mokymo kursą, taip pat galėtų būti skiriami vaikų, kurie galimai patyrė seksualinį smurtą, advokatais (įgaliotaisiais atstovai), tačiau projektu nesiūloma juos skatinti (nuostatos, kad jiems mokamas pastovus mėnesinis mokestis keisti nesiūloma). Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, svarstytina, ar analizuojama projekto nuostata nepažeidžia asmenų lygiateisiškumo principo. Antra, nėra aišku, kokiais argumentais remiantis siūloma nustatyti, kad ,,specialiai parengtų advokatų“, kurie teiktų valstybės garantuojamą antrinę teisinę pagalbą vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą, užmokestis turėtų būtent ne mažiau negu dvigubai, o ne kitu dydžiu didesnis už advokatų, teikiančių antrinę teisinę pagalbą prireikus, užmokesčio dydį. |
Pritarti iš dalies |
Didesnis užmokestis už specializaciją specifinėse bylose numatytinas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarime, kuriame įtvirtintos nuostatas dėl užmokesčio už valstybės garantuojamos teisinės pagalbos teikimą. Komitete vykusių klausymų metu, dalyvaujant Teisingumo ministerijos ir Lietuvos advokatūros atstovams, atsižvelgiant į Valstybės finansines galimybes, apsvarstytas kompromisinis užmokesčio advokatams, kurie specializuojasi teikdami antrinę teisinę pagalbą konkrečiose srityse, variantas. Jungtinio projekto Nr. XIVP-2537(2) 12 straipsniu yra keičiamas VGTP įstatymo 17 straipsnio 7 dalis, kurioje nustatoma, kad advokatams, kurie specializuojasi teikdami antrinę teisinę pagalbą konkrečiose srityse, užmokestis didinamas ne mažiau kaip trečdaliu Vyriausybės nustatyta tvarka.
|
3. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
N |
|
|
3. Pastebėtina, kad galiojančio įstatymo 18 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad pareiškėjo rašytiniu sutikimu sprendime suteikti antrinę teisinę pagalbą nurodytas advokatas gali pas jį praktiką atliekančiam advokato padėjėjui pavesti teikti antrinę teisinę pagalbą. Taigi, pagal keičiamame įstatyme nustatytą teisinį reguliavimą, antrinę teisinę pagalbą vaikams, galimai nukentėjusiems nuo smurtinių nusikaltimų, galėtų teikti ir advokato padėjėjai, kurie neturi specialaus pasirengimo ir nebūtų išklausę specialaus kurso pagal Lietuvos advokatūros parengtą ir su Teisingumo ministerija suderintą specialiąją mokymo programą. Atsižvelgiant į tai, svarstytina, ar, siekiant projekto tikslų, keičiamame įstatyme nereikėtų įtvirtinti, kad atitinkamus mokymus turėtų būti išklausę ir advokatų padėjėjai, jeigu jiems ,,specialiai parengtas advokatas” pareiškėjo sutikimu paveda atstovauti patyrusiems seksualinį smurtą vaikams, arba keičiamame įstatyme nustatyti išimtį, kad seksualinio smurto prieš vaikus atvejais ,,specialiai parengtas advokatas” teisinės pagalbos teikimo advokato padėjėjui pavesti neturi teisės. |
Nepritarti |
Kai advokatas nukentėjusiajam paskiriamas baudžiamojo byloje ikiteisminio tyrimo pareigūno, prokuroro ar teismo, VGTP tarnyba nepriima sprendimo VGTPĮ 18 str. nustatyta tvarka, todėl VGTPĮ 18 str. 7 d. tikslinimas nėra tikslingas. Šiuo atveju taikomas VGTPĮ 21 str., kuriame nenumatytas advokato padėjėjo dalyvavimas. Būtinu įgaliotu atstovu gali būti paskirtas tik advokatas. Planuojama sudaryti galimybės specialiai apmokyti ir advokatų padėjėjus, kai jie dalyvaus kitose jautriose bylose (ne pagal VGTPĮ 21 str.). |
4. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
2 |
|
|
Projekto 2 straipsniu siūloma papildyti keičiamo įstatymo 18 straipsnio 5 dalį nustatant terminą, per kurį turi būti paskirtas advokatas galimai patyrusiems seksualinį smurtą vaikams. Pastebėtina, kad galiojančio įstatymo 21 straipsnio 2 dalyje jau yra nustatytas antrinę teisinę pagalbą teiksiančio advokato paskyrimo baudžiamojoje byloje, kai advokato dalyvavimas baudžiamojoje byloje būtinas pagal Baudžiamojo proceso kodekso 51 ar 55 straipsnį[1], terminas. Atsižvelgiant į tai, siūlytina projekto 2 straipsnio atsisakyti. Kitu atveju įstatyme būtų įtvirtintos dvi konkuruojančios tarpusavyje teisės normos. |
Pritarti |
|
5. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
3 |
1 |
|
5. Projekto 3 straipsnio 1 dalyje siūloma nustatyti, kad šis įstatymas, išskyrus šios straipsnio 2 dalį įsigalioja, 2023 m. balandžio 1 d. Atkreipiame dėmesį, kad pagal projekto 1 straipsnyje dėstomas keičiamo įstatymo 17 straipsnio 1-3 dalių nuostatas bei kartu teikiamo įstatymo projekto reg. Nr. XIVP-2413 2 straipsnio 1 dalimi siūlomas Vaiko teisių pagrindų įstatymo 29 straipsnio 7 dalies nuostatas vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą, antrinę teisinę pagalbą teiktų „specialiai parengti advokatai”, išklausę specialų kursą pagal Lietuvos advokatūros parengtą ir su Teisingumo ministerija suderintą specialiąją mokymo programą. Pažymėtina, kad tokios programos parengimas, taip pat advokatų mokymai pagal tokią programą užtruktų tam tikrą laiko tarpą. Atsižvelgus į tai siūlytina projekte nustatyti vėlesnę įstatymo įsigaliojimo datą, kad iki jos būtų pakankamas laiko tarpas tinkamai pasiruošti įstatymo taikymui. |
Pritarti |
Būtinas racionalus laikotarpis, per kurį bent dalis antrinę teisinę pagalbą teikiančių advokatų išklausytų specialų kursą. Siekiant išvengti teisinio reguliavimo spragų, taip pat būtina numatyti tiek pereinamąsias teisės akto nuostatas laikotarpiu, kai specialiai parengtų advokatų dar nėra, tiek išimtis numatančias nuostatas tais atvejais, kai dėl objektyvių aplinkybių nėra galimybės paskirti specialų kursą išklausiusio advokato. Manytina, kad, kai nėra tokios galimybės, nepilnamečio interesams atstovauti galėtų būti paskiriamas advokatas, neišklausęs specialaus kurso, bet turintis praktinės atstovavimo nepilnamečiams patirties. Patobulintos jungtinio įstatymo projekto Nr. XIVP-2357(2) nuostatos, reglamentuojančios įstatymo įsigaliojimą, įgyvendinimą ir taikymą. |
6. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
3 |
2 |
|
6. Tikslintina projekto 3 straipsnio 2 dalis, kadangi nėra aišku, kokius šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus turėtų priimti savivaldybių institucijos, nes projekto tekste tokie neminimi. |
Pritarti |
Nėra įgyvendinamųjų teisės aktų, kuriuos priimtų savivaldybių institucijos. |
7. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
3 |
2 |
|
7. Atkreipiame dėmesį, kad pagal projekto 1 straipsnyje dėstomas keičiamo įstatymo 17 straipsnio 3 dalies paskutiniojo sakinio nuostatas, teisingumo ministras, suderinęs su Lietuvos advokatūra, turėtų nustatyti sutarčių su ,,specialiai parengtais advokatais“ sudarymo tvarką. Jeigu nebūtų atsižvelgta į šios išvados 1 pastabą ir nurodyta nuostata būtų palikta projekte, teikiamo įstatymo projekto 3 straipsnio 2 dalies nuostatas reikėtų papildyti, įrašant teisingumo ministrą. Tokiu atveju, teisingumo ministras turėtų teisinį pagrindą iki įstatymo įsigaliojimo parengti ir priimti įstatymą įgyvendinantį teisės aktą, kuriame būtų nustatyta sutarčių su ,,specialiai parengtais advokatais“ sudarymo tvarka. |
Pritarti iš dalies |
Neaktualu, nes siūloma atsisakyti projekto 1 straipsnyje keičiamo 17 straipsnio 3 dalies nuostatos, kurioje numatomas naujos rūšies sutarčių sudarymas. |
8. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
|
|
* |
8. Atsižvelgiant į keičiamame įstatyme nustatytą Vyriausybės kompetenciją bei į tai, kad pagal teikiamo įstatymo projekto nuostatas teisinę pagalbą seksualinį smurtą patyrusiems vaikams teiktų „specialiai parengti advokatai“, kurių parengimui galimai būtų naudojamos valstybės biudžeto lėšos, taip pat į tai, kad valstybės biudžeto lėšų papildomai gali reikėti ,,specialiai parengtų advokatų“ padidintam užmokesčiui mokėti, manytina, kad dėl projektu siūlomo teisinio reguliavimo turėtų būti gauta Vyriausybės nuomonė. |
Pritarti |
Gauta Lietuvos Respublikos Vyriausybės išvada, patvirtinta 2023 m. gegužės 23 d. Nutarimu Nr. 323. |
9. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
2 |
|
|
9. Jeigu nebūtų pritarta šios išvados 4 pastabai, projektas taisytinas vadovaujantis Teisės aktų projektų rengimo rekomendacijomis, patvirtintomis teisingumo ministro 2013 m. gruodžio 23 d. įsakymu Nr. 1R-298 (2021 m. lapkričio 18 d. įsakymo Nr. 1R-388 redakcija): projekto 2 straipsnio 1 dalies pakeitimų esmėje prieš skaičių ir žodį ,,5 dalimi” reikėtų įrašyti žodį ,,nauja”. |
Pritarti |
Neaktualu. Nuostatos jungtiniame projekte Nr. XIVP-2537(2) atsisakyta. |
10. |
Seimo kanceliarijos Teisės departamentas 2023-02-08 |
|
|
* |
10. Pažymėtina, kad Seime yra registruotas Lietuvos Respublikos Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo Nr. VIII-1591 11, 17, 18, 19, 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas (reg. Nr. XIVP-2416), kuriuo siūloma kiek kitaip nei teikiamame projekte išdėstyti keičiamo įstatymo nuostatas. Šiame kontekste atkreiptinas dėmesys į Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalį, kurioje nustatyta, kad „Jeigu yra gauti keli to paties įstatymo tų pačių arba skirtingų straipsnių pakeitimo ar papildymo įstatymų projektai, jie Seimo posėdyje pateikiami ir nagrinėjami kartu, o Seimo paskirtas pagrindinis komitetas gali juos sujungti ir pateikti Seimui svarstyti vieną bendrą projektą.“. |
Pritarti |
|
11. |
Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos Europos Sąjungos teisės grupė 2023-03-01 |
|
|
* |
Įvertinę Lietuvos Respublikos valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo Nr. VIII-1591 17 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-2414 (toliau – Projektas) atitiktį Europos Sąjungos teisei pažymime, kad Projektu keičiamos nuostatos, susijusios su Direktyvos 2011/93/ES[2] nuostatų įgyvendinimu, todėl vadovaujantis Lietuvos Respublikos Seimo statuso 135 straipsnio 4 dalimi turėtų būti parengta Direktyvos 2011/93/ES ir Projekto atitikties lentelė. Atsižvelgdami į tai ir remdamiesi Seimo statuto 138 straipsnio 3 dalimi, siūlytume dėl Projekto taip pat gauti Lietuvos Respublikos Vyriausybės išvadą. Papildomai pažymime ir atkreipiame dėmesį, kad siekiant efektyvaus teisėkūros proceso, būtų racionalu pateiktą Projektą Seime svarstyti kartu su Vyriausybės pateiktu Lietuvos Respublikos valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo projektu (reg. Nr. XIVP-2357). |
Pritarti |
Gauta Lietuvos Respublikos Vyriausybės išvada, patvirtinta 2023 m. gegužės 23 d. Nutarimu Nr. 323. |
3. Piliečių, asociacijų, politinių partijų, lobistų ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymai:
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pasiūlymo turinys
|
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
|||||
1. |
Lietuvos advokatūra 2023-03-21 |
1 |
|
|
Lietuvos advokatūra susipažinusi su Lietuvos Respublikos valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo Nr. VIII 1591 11, 17, 18, 19, 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektu Reg. Nr. XIVP-2416 (toliau – Projektas Nr. 1) ir Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo Nr. VIII-1591 17 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo projektu Reg. Nr. XIVP-2414 (toliau – Projektas Nr. 2, toliau kartu – Projektai) teikia pastabas ir pasiūlymus. Lietuvos advokatūros nuomone, Projekto Nr. 2 siūlomas VGTPĮ 17 straipsnio 7 dalies pakeitimas, kuriuo advokatams, baigusiems specialią mokymų programą, taikomas dvigubai didesnis valandinis įkainis nei įprasta yra pagrįstas. Projektu Nr. 2 taip pat siūloma papildyti VGTPĮ 17 straipsnio 1 dalį 3 punktu, numatant, kad Tarnyba sudarytų trijų rūšių sutartis, t. y. 1) su nuolat antrinę teisinę pagalbą teikiančiais advokatais, 2) su antrinę teisinę pagalbą prireikus teikiančiais advokatais ir 3) su specialiai parengtais advokatais, kurie teikia teisinę pagalbą vaikams, galimai patyrusiems seksualinį smurtą. Lietuvos advokatūros nuomone, toks pakeitimas netikslingas ir klaidinantis, nes tampa nebeaišku, ar sutartis su Tarnyba dėl nuolat ar prireikus teikiamų antrinės teisinės pagalbos paslaugų sudarę advokatai galėtų sudarinėti ir sutartis kaip specialiai parengti advokatai, nes šiuo metu galiojantis reguliavimas leidžia sudaryti tik vieną iš nurodytų sutarčių rūšių. Pažymėtina ir tai, kad toks reguliavimas apsunkintų galimybę tolimesniam sistemos tobulinimui plečiant specializacijų ratą, kaip kad siūloma aukščiau. Advokatai, nepaisant to, kokią sutartį yra sudarę su Tarnyba, galėtų baigti specializuotus mokymus ir įgyti tam tikros srities specializaciją, todėl Tarnyba turėtų sudaryti atskirus sąrašus, pagal tai, kokias specializacijas yra įgiję sutartis sudarę advokatai. Pastebėtina, kad Projektų rengimo metu nėra nustatyta, koks yra specializuotų advokatų poreikis, papildomai atsižvelgiant ir į tai, kad Lietuvos advokatūra ir Teisės departamentas siūlo plėsti atvejų sąrašą, kuomet būtų teikiama specialius mokymus baigusių advokatų antrinė teisinė pagalba. Remiantis tuo, siūlytina, atsisakyti VGTPĮ 17 straipsnio 1 dalies pakeitimo, kad tiek nuolat tiek prireikus antrinę teisinę pagalbą teikiantys advokatai, turėtų galimybę specializuotis Projektuose nustatytų kategorijų bylose. Specialių žinių ir profesinių įgūdžių reikalaujančios bylos, kaip jau minėta, reikalauja ir specialaus pasiruošimo. Todėl Lietuvos advokatūra yra pasirengusi bendradarbiaujant tiek su Teisingumo ministerija, tiek su Lietuvos universitetais bei atitinkamų sričių specialistais ir parengti specialius mokymus, kuriuos baigę advokatai būtų pasirengę teikti aukštesnio standarto antrinės teisinės pagalbos paslaugas konkrečiose srityse. Papildomai pastebėtina, kad tinkamas tokių mokymų programos parengimas ir įgyvendinimas reikalauja laiko, todėl, manytina, jog Projekte Nr. 2 numatytas pakeitimų įsigaliojimo terminas yra per trumpas, siūlytina nustatyti ne trumpesnį nei Projekte Nr. 1 numatytasis terminas, t. y. 2023 m. liepos 1 d. Papildomai siūlytina atsižvelgti į Vyriausybės pastebėjimą[3], kad „Lietuvos Respublikoje advokatai verčiasi savarankiška profesine veikla, antrinę teisinę pagalbą jie teikia teisinių paslaugų sutarčių pagrindu ir su Tarnyba nėra susiję darbo ar kitokio pobūdžio pavaldumo santykiais, kuriems būdingas privalomojo pobūdžio nurodymų teikimas ir vykdymas. Lietuvos Respublikos advokatūros įstatymo 6 straipsnyje nustatyta, kad advokatas turi teisę pasirinkti teisės sritį, kurioje jis teikia teisines paslaugas (advokato specializaciją), tačiau nei šis įstatymas, nei kiti teisės aktai nenumato advokato pareigos specializuotis. Atsižvelgiant į tai, manytina, kad turėtų būti numatytas toks teisinis reguliavimas, jog išimtiniais atvejais, kai dėl objektyvių aplinkybių nėra galimybės paskirti specialius mokymus išklausiusio advokato, nepilnamečio interesams atstovauti gali būti paskiriamas advokatas, neišklausęs specialių mokymų, bet turintis praktinės patirties atstovaujant nepilnamečiams.“ Kitų pastabų šiame Projektų derinimo etape Lietuvos advokatūra pagal kompetenciją neturi. |
Pritarti iš dalies |
Didesnis užmokestis už specializaciją specifinėse bylose numatytinas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarime, kuriame įtvirtintos nuostatas dėl užmokesčio už valstybės garantuojamos teisinės pagalbos teikimą. Komitete vykusių klausymų metu, dalyvaujant Teisingumo ministerijos ir Lietuvos advokatūros atstovams, atsižvelgiant į Valstybės finansines galimybes apsvarstytas kompromisinis užmokesčio advokatams, kurie specializuojasi teikdami antrinę teisinę pagalbą konkrečiose srityse, variantas. Jungtinio projekto Nr. XIVP-2537(2) 12 straipsniu yra keičiamas VGTP įstatymo 17 straipsnio7 dalis, kurioje nustatoma, kad advokatams, kurie specializuojasi teikdami antrinę teisinę pagalbą konkrečiose srityse, užmokestis didinamas ne mažiau kaip trečdaliu Vyriausybės nustatyta tvarka. |
4. Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymai: negauta.
5. Subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvos teisę, pasiūlymai:
6. Seimo paskirtų papildomų komitetų / komisijų pasiūlymai:
Eil. Nr. |
Pasiūlymo teikėjas, data |
Siūloma keisti |
Pastabos |
Pasiūlymo turinys |
Komiteto nuomonė |
Argumentai, pagrindžiantys nuomonę |
||
str. |
str. d. |
p. |
||||||
1. |
Socialinių reikalų ir darbo komitetas 2023-06-07 |
|
|
|
* |
Pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį patobulinti, atsižvelgiant į projektui pateiktas pastabas ir pasiūlymus, kuriems pritarė Socialinių reikalų ir darbo komitetas, bei, vadovaujantis Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalimi, šį projektą sujungti su Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo Nr. VIII-1591 11, 17, 18, 19, 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIVP-2416. |
Pritarti iš dalies |
Atsižvelgiant į Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalies nuostatas, projektai XIVP-2414, XIVP-2416 ir XIVP-2357 sujungti ir Seimui teikiamas svarstyti vienas bendras jungtinis projektas Nr. XIVP-2357(2). |
2. |
Švietimo ir mokslo komitetas 2023-05-24 |
|
|
|
* |
Atsižvelgus į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Teisingumo ministerijos Europos Sąjungos teisės grupės pastabas ir Vyriausybės išvadas Komitetas siūlo pagrindiniam komitetui Projekto nesvarstyti, o siūlomą teisinį reguliavimą peržiūrėti sistemiškai: 1. įvertinti proceso dalyvių teises ir pareigas, įtvirtinant nukentėjusiam nuo nusikalstamos veikos seksualinio apsisprendimo laisvei ir neliečiamumui nepilnamečių psichologinę apsaugą, kai nukentėjusysis viso proceso metu bendrauja tik su vienu psichologinį pasirengimą turinčiu specialistu; 2. įvertinti, ar reikalingas Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo papildymas, nustatantis kitokį advokatų, ginančių nepilnamečius galimai nukentėjusius nuo nusikalstamos veikos seksualinio apsisprendimo laisvei ir neliečiamumui, apmokėjimą. |
Pritarti iš dalies |
Atsižvelgiant į Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalies nuostatas, projektai XIVP-2414, XIVP-2416 ir XIVP-2357 sujungti ir Seimui teikiamas svarstyti vienas bendras jungtinis projektas Nr. XIVP-2357(2). Komitete vykusių klausymų metu jungtinio projekto Nr. XIVP-2357(2) nuostatos patobulintos, atsižvelgiant į projektų Nr. XIVP-2414 ir Nr. XIVP-2416 tikslus, taip pat įvertinus galimas teisinio reguliavimo alternatyvas. Buvo pasirinktas toks teisinis reguliavimas, kuris neišbalansuos Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo sistemiškumo ir suteiks galimybę užtikrinti veiksmingesnį teisinį reguliavimą siekiant efektyviau užtikrinti nepilnamečio vaiko, galimai nukentėjusio nuo nusikalstamų veikų žmogaus sveikatai, laisvei, seksualinio apsisprendimo laisvei ir neliečiamumui, vaikui ir šeimai, dorovei interesus. |
3. |
Žmogaus teisių komitetas 2023-05-24 |
|
|
|
* |
Pritarti įstatymo projektui. Pasiūlymai: 1) siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą, atsižvelgiant į Žmogaus teisių komiteto išvadas; 2) atsižvelgiant į Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalį, siūlyti pagrindiniam komitetui sujungti projektus XIVP-2414; XIVP-2416 ir XIVP-2357 ir pateikti Seimui svarstyti vieną bendrą projektą, numatant straipsnių, kuriais siekiama įgyvendinti projektų XIVP-2414 ir XIVP-2416 tikslus, pereinamąsias nuostatas ir vėlesnę įsigaliojimo datą. |
Pritarti iš dalies |
Atsižvelgiant į Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalies nuostatas, projektai XIVP-2414, XIVP-2416 ir XIVP-2357 sujungti ir Seimui teikiamas svarstyti vienas bendras jungtinis projektas Nr. XIVP-2357(2). Komitete vykusių klausymų metu jungtinio projekto Nr. XIVP-2357(2) nuostatos patobulintos, atsižvelgiant į projektų Nr. XIVP-2414 ir Nr. XIVP-2416 tikslus, taip pat įvertinus galimas teisinio reguliavimo alternatyvas. Buvo pasirinktas toks teisinis reguliavimas, kuris neišbalansuos Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo sistemiškumo ir suteiks galimybę užtikrinti veiksmingesnį teisinį reguliavimą siekiant efektyviau užtikrinti nepilnamečio vaiko, galimai nukentėjusio nuo nusikalstamų veikų žmogaus sveikatai, laisvei, seksualinio apsisprendimo laisvei ir neliečiamumui, vaikui ir šeimai, dorovei interesus. |
7. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai: pritarti komiteto patobulintam jungtiniam įstatymo
projektui, sujungiant tris įstatymų projektus
Nr. XIVP-2414, Nr. XIVP-2416 ir Nr. XIVP-2357, ir teikti Seimui
vieną jungtinį patobulintą įstatymo projektą Nr. XIVP-2357(2).
8. Balsavimo rezultatai: už – 9, prieš – 0, susilaikė – 0.
9. Komiteto paskirti pranešėjai: Irena Haase, Agnė Širinskienė, Julius Sabatauskas.
10. Komiteto narių atskiroji nuomonė: negauta
Komiteto pirmininkė (Parašas) Irena Haase
Teisės ir teisėtvarkos komiteto biuro patarėja Jurgita Janušauskienė
[1] Baudžiamojo proceso kodekso 55 straipsnio 4 dalyje nustatyta: „4. Ikiteisminio tyrimo pareigūnas, prokuroras motyvuotu nutarimu ar teismas motyvuota nutartimi pripažįsta, kad įgaliotojo atstovo dalyvavimas būtinas bylose dėl nusikalstamų veikų žmogaus sveikatai, laisvei, seksualinio apsisprendimo laisvei ir neliečiamumui, vaikui ir šeimai ar dorovei, kai nuo šių veikų nukentėjo nepilnametis, taip pat kitais atvejais, kai be įgaliotojo atstovo pagalbos nepilnamečio nukentėjusiojo teisės ir teisėti interesai nebūtų reikiamai ginami. Tokiais atvejais dėl įgaliotojo atstovo dalyvavimo atitinkamai taikomos šio Kodekso 51 ir 52 straipsnių nuostatos.“
[2] 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR.
[3] Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo Nr. I-1234 2, 29 ir 49 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 366 straipsniu įstatymo projekto Nr. XIVP-2413“ projektas https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/2fb721d0c27011ed924fd817f8fa798e