LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
V (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO posėdžio NR. 210
STENOGRAMA
2018 m. rugsėjo 25 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo
Pirmininkas V. PRANCKIETIS
ir Seimo Pirmininko pirmoji pavaduotoja R. BAŠKIENĖ
PIRMININKAS (V. PRANCKIETIS). Gerbiamieji kolegos, pradedame Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. rugsėjo 25 d. posėdį. (Gongas)
Paprašysiu truputį dėmesio. Sekmadienį minėjome nacionalinę Lietuvos žydų genocido dieną, skaitėme Holokausto aukų vardus, taip prisimindami žiauriai nužudytus mūsų tautiečius žydus. Kviečiu tyla pagerbti jų atminimą.
Tylos minutė
Ačiū. Registruojamės. Užsiregistravo 99 Seimo nariai.
10.01 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2018 m. rugsėjo 25 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Darbotvarkės tvirtinimas. Dėl darbotvarkės R. Morkūnaitė-Mikulėnienė. Prašom.
R. MORKŪNAITĖ-MIKULĖNIENĖ (TS-LKDF*). Pirmininke, frakcijos vardu prašau išbraukti darbotvarkės 1-6 klausimą, t. y. projektą Nr. XIIIP-843, ir taip pat iš rezervinių 3 klausimą, kuris yra susijęs su ketinimu sujungti dvi Seimo komisijas: Laisvės kovų komisiją su Istorinės atminties komisija, nes nėra atsižvelgta ir nėra atsiklausta susijusių organizacijų, tremtinių, politinių kalinių organizacijų nuomonės. Manome, kad nėra tikslinga ir tinkamas laikas šiandien tai svarstyti.
PIRMININKAS. S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Dėkoju, Pirmininke. Labas rytas, kolegos. Norėtume Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu paprašyti išbraukti 1-3 klausimą – projektą Nr. XIIIP-2527. Projekto priėmimo stadijoje kalbėjome apie tai, kad yra neypatingos skubos projektas. Mes norėsime dar kaip frakcija pateikti siūlymų dėl projekto. Taip pat 1-5 klausimą, t. y. Atliekų tvarkymo įstatymo projektą Nr. XIIIP-4758, prašytume išbraukti iš darbotvarkės. Dėkoju.
PIRMININKAS. K. Mažeika.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, Pirmininke. Tai dėl 1-5 klausimo, dėl Atliekų įstatymo išties yra gauta šiandien antikorupcinio vertinimo išvada ir kolegos siūlė išbraukti, bet mes siūlome grįžti, grąžinti į komitetą, kad galėtų apsvarstyti papildomas išvadas ir tada vėl grįžti į Seimą su pakeitimais į priėmimo stadiją.
PIRMININKAS. S. Gentvilas sutinka su tokiu pasiūlymu? Seimas gali iš karto pritarti tokiam pasiūlymui? Ačiū, pritarta. A. Gumuliauskas.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Dėl komisijų sujungimo, kolegos siūlo išbraukti. Aš noriu paaiškinti, kad būtent tas sujungimas leidžia pakelti komisijų darbą į kur kas aukštesnį lygį. Jos tampa nuolatinės. Be Statuto pakeitimo ateities seimai negalės naikinti šitų komisijų, o jos yra iš tikrųjų labai reikalingos. Tai gal nelabai suprato to siūlymo esmės.
PIRMININKAS. E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Aš labai prašyčiau, kad pasitikrintume pagal Statutą, ar galime dabar su 1-5 projektu taip pasielgti, kai jau likęs tik balsavimas. Bet galbūt. Tada siūlymai. Taip pat frakcijos vardu pritariame paskutiniam rezerviniam klausimui, kad nebūtų sujungtos šitos komisijos, ir noriu pasakyti, kad mes gerai supratome, gerbiamas Gumuliauskai, mes, mūsų frakcija, nepritaria tam sujungimui.
Ir dar vienas dalykas. Atsiprašau, kad negalėjau dalyvauti Seniūnų sueigoje šįryt, nes turėjome susitikimą su aplinkos ministru, tai Seniūnų sueigoje negalėjau pasakyti savo pozicijos dėl 1-3 klausimo. Tiek pono R. Karbauskio projektas dėl Seimo Pirmininko pavaduotojo, tiek mano projektas buvo pateikti tą pačią dieną ir abu po pateikimo gavo Seimo pritarimą. Dabar gi vienas iš tų klausimų pono R. Karbauskio yra teikiamas ir svarstyti, ir ypatingos skubos tvarka priimti.
Noriu paklausti, kur Seimo nario E. Gentvilo projektas? Jie yra susiję. Tai vienas dabar forsuojamas iki pat priėmimo, o mano projektas kažkada kur nors kaip nors. Aš su tuo nesutinku. Jeigu neliks pono R. Karbauskio klausimo šiandien, tai neliks, nes yra siūlymas balsuoti, bet jeigu jis lieka darbotvarkėje, prašau ir mano klausimą dėl Seimo Pirmininko pavaduotojų, kuris yra susijęs, įtraukti kartu, kad būtų lygiagrečiai.
PIRMININKAS. Jūsų projektas yra nesvarstytas komitete ir svarstymo data yra numatyta lapkričio 6.
E. GENTVILAS (LSF). Aš prašau dar kartą replikos. Tęsiasi gražios arba bjaurios tradicijos: opozicijos projektų komitetas nesvarsto ir sako – negalime įtraukti į darbotvarkę. Valdančiųjų projektai, susiję su tuo pačiu, apsvarstomi ir siūloma ypatingos skubos tvarka. Aš tada dar kartą prašau 1-3 klausimą šiandien išbraukti iš darbotvarkės ir svarstyti tada, kai bus ir mano projektas komitete apsvarstytas. Atsibodo man šita praktika, kuri veda prie to, kad metus laiko komitetas yra nesvarstęs mano projektų.
PIRMININKAS. Daugiau dėl darbotvarkės pasiūlymų nėra. Svarstome dėl 1-3 klausimo – E. Gentvilo ir S. Gentvilo pasiūlymas išbraukti iš darbotvarkės 1-3 klausimą, arba projektą Nr. XIIIP-2527. Nuomonės išsiskyrė. Prašom balsuoti. Kas už pasiūlymą išbraukti, balsuoja už, tie, kurie mano, kad darbotvarkėje turi likti, balsuoja prieš.
Balsavo 107 Seimo nariai: už – 45, prieš – 43, susilaikė 19. Pasiūlymui nepritarta, darbotvarkėje lieka.
Dėl darbotvarkės 1-5 klausimo, projekto Nr. XIIP-4758, Seimas jau pritarė bendru sutarimu. (Balsai salėje) Aš klausiau Seimo, ar galime pritarti. (Balsai salėje) Balsuojame. Buvo pasiūlymas grąžinti, dabar išbraukti iš darbotvarkės ir grąžinti į komitetą apsvarstyti pasiūlymus. (Balsai salėje) Balsuojame. Tie, kurie mano, kad būtų išbraukta iš darbotvarkės, balsuoja už, kiti balsuoja kitaip.
Balsavo 109 Seimo nariai: už – 88, prieš – 4, susilaikė 17 Seimo narių. 1-5 klausimas iš darbotvarkės išbrauktas.
Toliau – Tėvynės sąjungos pasiūlymas dėl 1-6 klausimo, projekto Nr. XIIIP-843. Buvo siūlymas išbraukti iš darbotvarkės. Balsuojame dėl pasiūlymo. Kas už šį Tėvynės sąjungos pasiūlymą, balsuoja už, tie, kurie mano, kad turi likti darbotvarkėje, balsuoja prieš.
Balsavo 105 Seimo nariai: už – 36, prieš – 36, susilaikė 33. Pasiūlymui nepritarta.
Dėl trečio rezervinio klausimo. Tėvynės sąjunga, Liberalų sąjūdis siūlė išbraukti šį klausimą.
Balsuojame dėl pasiūlymo. Tie Seimo nariai, kurie pritaria pasiūlymui išbraukti, balsuoja už, kiti balsuoja kitaip.
Balsavo 109 Seimo nariai: už – 40, prieš – 47, susilaikė 22 Seimo nariai. Pasiūlymui nepritarta. Klausimas lieka darbotvarkėje. Ar galime darbotvarkei pritarti bendru sutarimu?
E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Aš vėl kreipiuosi į valdančiuosius. Žiūrėkite, ne kartą skamba iš jūsų pusės, kad opozicija nekonstruktyvi, trukdo dirbti ir t. t. Gal aš ir trukdau gerbiamam R. Karbauskiui su savo pasisakymais, bet, gerbiamas Ramūnai, jeigu šitaip yra siekiama sutarimo su opozicija, kai mūsų projektai pateikti kartu, jūsų projektas įtraukiamas į darbotvarkę svarstyti, ir dar siūloma ypatingos skubos tvarka, mano projektas neįtraukiamas, čia yra dialogas? Čia jūs vėl eisite verkšlenti į radijo ar televizijos eterį, kaip opozicija jums trukdo dirbti? Aš galiu pasakyti: aš aiškiai konstatuoju – jūs, valdantieji, ignoruojate opozicijos teisę pateikti įstatymų projektus saviškius projektus stumdami buldozeriu.
PIRMININKAS. K. Starkevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Ačiū. Yra įtrauktas Trąšų įstatymas, tačiau panaši situacija, kaip ir kolega kalbėjo. Mūsų teiktas įstatymas su E. Pupiniu yra jau po pateikimo stadijos priimtas, tačiau kaip dabar bus? Ar jis bus sujungtas – irgi neaišku. Bet gal išsiaiškinsime svarstydami pateikimą.
PIRMININKAS. Balsuojame dėl darbotvarkės.
Balsavo 111 Seimo narių: už – 77, prieš – 9, susilaikė 25 Seimo nariai. Darbotvarkė patvirtinta.
10.13 val.
2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo Nr. XIII-868 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2470(2) (antrasis svarstymas)
Darbotvarkės 1-2 klausimas – 2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2470. Pranešėjas – ministras V. Šapoka.
V. ŠAPOKA. Gerbiamas Seimo Pirmininke, gerbiami Seimo nariai, Vyriausybė teikia patobulintą 2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo projektą. Įstatymo projektas patobulintas atsižvelgiant į rugsėjo 20 dienos Seimo Biudžeto ir finansų komiteto išvadą. Įstatymo projektas patikslintas atsižvelgiant į pateiktą Seimo Audito komiteto pasiūlymą dėl formuluotės patikslinimo siekiant konkrečiai apibrėžti skolinimosi mastą, t. y. 15 straipsnio 3 dalies 1 punktas yra papildytas žodžiais: „Skolinantis valstybės vardu Lietuvos Respublikos įsipareigojimams, susijusiems su naryste NATO, atsiradus papildomų lėšų poreikiui dėl Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, skelbiamos bendrojo vidaus produkto prognozės Lietuvos Respublikai (užtikrinant 2 % BVP skyrimą).“ Primenu patį projekto tikslą – įvykdyti prisiimtą įsipareigojimą NATO, atsižvelgiant į Seimo 2016 m. lapkričio 15 d. rezoliucija „Dėl Lietuvos Respublikos užsienio saugumo ir gynybos politikos nuoseklumo ir tęstinumo 2016–2020 metais“ nustatytą įsipareigojimą 2018 metais įvykdyti įsipareigojimą NATO – skirti 2 % šalies bendrojo vidaus produkto krašto apsaugai. Kviečiu pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Klausti niekas neužsirašė. Diskusija. (Balsai salėje) Seimo narys E. Gentvilas. Kviečiu. Nematau. Ar yra E. Gentvilas čia? Nėra. (Balsai salėje) Daugiau Seimo narių neužsirašė diskutuoti. Motyvai. (Balsai salėje) Dėl motyvų taip pat niekas neužsirašė. Balsuojame, kad data būtų 27 diena.
Balsavo 109 Seimo nariai: už – 108, prieš nėra, susilaikė 1. Priėmimą vykdysime 27 dieną.
10.17 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto Nr. I-399 24 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIIP-2527(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-3 klausimas – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 24 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIIP-2527. Pranešėja – A. Širinskienė. G. Burokienė. Prašau.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Frakcijos vardu prašau pusės valandos pertraukos dėl šio klausimo. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Frakcijos vardu norėjome prašyti pertraukos iki kito posėdžio. Ir pirmasis prie mikrofono atsistojau aš. Ačiū. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerai. Balsuojame alternatyviai. Kas už G. Burokienės pasiūlymą – pusės valandos pertrauką, balsuoja už, tie, kurie pritaria S. Gentvilui, kad pertrauka būtų iki kito posėdžio, balsuoja prieš.
Balsavo 112 Seimo narių: už – 67, prieš – 44. Pusės valandos pertrauka.
Darbotvarkės 1-4 klausimas, projekto Nr. XIIIP-22… (Balsai salėje) A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, galioja opozicinis siūlymas, nes surinkta daugiau balsų, negu reikalaujama. (Balsai salėje) Kitaip sakant, negali būti alternatyvaus balsavimo dėl šio klausimo. (Balsas salėje: „Opozicijai mažiau balsų reikia. Kas ten iš jūsų matematiką moka? Gal finansų ministras gali jums paaiškinti, jeigu dar neišėjo.“)
PIRMININKAS. A. Širinskienė.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, aš jums galiu…
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Paprastai, kaip žinote, pagal pirmą pasiūliusįjį ir pirmąjį, esantį prie mikrofono, yra… (Balsai salėje) Šiuo atveju, aš manau, opozicija… Gal Statutą reikėtų paskaityti.
PIRMININKAS. Jeigu nesutinkate, tada balsuojame už pirmą pasiūlymą. Jeigu nesutinkate su alternatyviu balsavimu. Pirmas pasiūlymas buvo G. Burokienės. (Triukšmas salėje) Nuo to, kad garsiau šauksite, pasiūlymas nesusikeis vietomis. G. Burokienės pasiūlymas buvo pirmas. Viskas.
10.21 val.
Politinių partijų įstatymo Nr. I-606 2 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2266(3) (priėmimas)
Tęsiame. Darbotvarkės 1-4 klausimas – Politinių partijų įstatymo 2 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2266. Pranešėja – A. Širinskienė. Priėmimas.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Gerbiami kolegos, mes turime partijų… (Labai tikiuosi, kad kolegos bus mandagūs ir nešūkaus iš vietos, ypač kolegos iš Tėvynės sąjungos frakcijos.) Turime Lietuvos Respublikos politinių partijų įstatymo 2 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2266(3). Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė šį projektą, Seimo narių pasiūlymus ir Teisės departamento išvadas net trijuose posėdžiuose. Turime tris išvadas. Pagrindinė išvada: buvo pritarta 5 balsais už patobulintam projektui ir išvadai, prieš – 3, susilaikė 1.
Antroji – pagrindinio komiteto papildoma išvada buvo rugsėjo 5 dieną. Vėlgi dar kartą pagal Seimo narių pasiūlymus ir ekspertų vertinimus projektas buvo patobulintas. Išvadai buvo pritarta: už – 5, prieš – 3, susilaikė 2.
Šiandien ryte turėjome dar vieną komiteto posėdį. Jame svarstėme jau prieš priėmimą pateiktus Teisės departamento pasiūlymus ir pastabas. Į visas pastabas (jų buvo gauta trys) buvo atsižvelgta.
PIRMININKAS. Jas ir svarstysime pastraipsniui.
Dėl vedimo tvarkos – V. Juozapaitis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju, Pirmininke. Aš tik norėjau priminti, kad Lietuvos Respublikos Seimo statutas numato dėl vedimo tvarkos repliką be eilės ir jūs privalote suteikti žodį tuomet, kai to yra prašoma. Jūs piktnaudžiaujate ir manipuliuojate šiandien savo pareigomis, kaip ir šita ponia, kuri stovi tribūnoje, skleisdama netiesą apie negarbingai besielgiančius. Jūs elgiatės negarbingai.
Tiesiog dėl istorijos.
PIRMININKAS. Ačiū, jūs kalbėjote dėl vedimo tvarkos.
Dėl 1 straipsnio yra J. Sabatausko pasiūlymas. Pristatys J. Sabatauskas.
A. Kubilius – dėl vedimo tvarkos.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamas Pirmininke, čia mes pusę dienos sprendžiame jūsų koalicijos problemas, skyrybų, jungtuvių ir t. t., makaluojame visus įstatymus. Bet štai dabar dėl to, ką matau suvestiniame dokumente, ir ponia A. Širinskienė tuoj raportuos, kad tam yra pritarta, J. Bernatonis yra pateikęs kardinaliai naujas pataisas, kurios net reikalaus naujų biudžeto išlaidų. Priėmimo stadijoje šitaip svarstyti tokį įstatymą, kuris iš tikrųjų turi labai daug pasekmių visam demokratiniam procesui, mano įsitikimu, tikrai negalima. Todėl aš siūlau daryti pertrauką, nežinau, kokios ten, kiek buvo pertraukų, kiek nebuvo, bet iš esmės siūlau grąžinti įstatymą svarstyti iš naujo, nes visiškai keičiasi jo mechanizmas dabar. Naujos visiškai išlaidos iš biudžeto tokiai partijai kaip J. Bernatonio ir G. Kirkilo, tai klausykite, kokie čia svarstymai dabar?
PIRMININKAS. Čia priėmimas. J. Sabatauskas yra ar ne? Nėra. Gal, komiteto pirmininke, pakomentuokite pasiūlymą?
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Kadangi Seimo nario nėra, tai trumpai pasakysiu, kad jo mintis buvo parlamentinę partiją apibrėžti kaip partiją, kuri kėlė savo kandidatus, dalyvavo įvairiuose rinkimuose, tiek Europos Parlamento, tiek savivaldybių, tiek ir Seimo. Komitetas nepritarė ir komitetas, šiandien pritardamas Teisės departamento išvadai, tiesiog pasiūlė kitą formuluotę.
PIRMININKAS. Ačiū. Ar turime 29 pritariančius, kad būtų svarstoma ši pataisa?
Balsavo už 35, vadinasi, svarstome. Komiteto nuomonė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Komiteto nuomonė buvo nepritarti. Mes siūlėme kitą variantą, atsižvelgdami į Teisės departamento išvadoje pateiktus pasiūlymus. Nepritarė komitetas.
PIRMININKAS. Dėl motyvų neužsirašė Seimo nariai. Dėl motyvų – A. Kubilius. Motyvai už.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, tiesą sakant, kadangi čia kardinaliai keičiasi visas įstatymas, tai aš nežinau, ką A. Širinskienė turi omenyje sakydama, kad jie į kažką atsižvelgia. Aš matau, kad J. Sabatauskas sprendžia bent vieną sisteminę problemą – jis įrašo, kad parlamentinė yra ta partija, kuri yra dalyvavusi įvairiuose rinkimuose: Seimo rinkimuose, Europos Parlamento rinkimuose ir t. t., ir t. t. Tai, ką siūlo J. Bernatonis savo įstatymo koncepcija, kai išbraukia Europos Parlamento rinkimus, tai mes galime susidurti su paradoksalia situacija, kad Lietuvoje gali atsirasti kokia nors europietiška partija, kuri nutars, kad ji dalyvauja tik Europos Parlamento rinkimuose, bet mes ją laikysime kaip kokią nors nesisteminę, negalinčią pretenduoti į valstybės paramą ir t. t., nors ji galbūt Europos rinkimuose pasirodys labai sėkmingai. Tai aš kol kas nematau kito sprendimo, todėl raginu balsuoti už J. Sabatausko pataisą.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Ačiū, Pirmininke. Išties nesuprantama, ko siekia ponas J. Sabatauskas ir Lietuvos socialdemokratų partija. Ilgą laiką buvo kaltinami socialdarbiečiai, kad gviešiasi socialdemokratų pinigų. Dabar, kai jau nebesigviešia pinigų, tai atsiranda kitų motyvų, kad partija ne ta, ne taip įsteigta ir, sakykime, neturi teisės atstovauti Lietuvos parlamente būdama… kur kas didesnį atstovavimą turėdama negu Lietuvos socialdemokratų partija. Todėl tikrai nesuprantamas kažkoks keršto siekis pono J. Sabatausko teikiant šią pataisą. Aš siūlau nepritarti jai.
PIRMININKAS. Balsuojame dėl J. Sabatausko pasiūlymo. Seimo nariai, pritariantys pasiūlymui, balsuoja už, nepritariantys pasiūlymui arba pritariantys komiteto nuomonei balsuoja prieš.
Balsavo 111 Seimo narių: už – 47, prieš – 39, susilaikė 25. Pasiūlymui nepritarta.
Kitas Teisės departamento pasiūlymas, į kurį komitetas atsižvelgė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Taip, atsižvelgėme į šį pasiūlymą ir pateikėme parlamentinės partijos formuluotę, kai parlamentinė partija, nepriklausomai nuo dalyvautų rinkimų, ar Europos Parlamento, ar kitų, yra suprantama kaip politinė partija, turinti frakciją Seime.
PIRMININKAS. Ir tada galime kalbėti apie visą 1 straipsnį. Seimo nariai dėl motyvų neužsirašė. Ar galime pritarti straipsniui bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
2 straipsnis. Yra Teisės departamento pasiūlymas, į kurį komitetas atsižvelgė. Kitas pasiūlymas Seimo nario J. Razmos. J. Razmos nematau. Pranešėja, gal norėtumėte pakomentuoti?
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Seimo nario J. Razmos pasiūlymui mes nepritarėme, pritarėme Seimo narių J. Bernatonio ir J. Palionio pasiūlymui. Tokio pasirinkimo siekis buvo sudaryti galimybę platesniam partijų spektrui gauti valstybės biudžeto asignavimus.
PIRMININKAS. Ar turime 29 pritariančius, kad būtų svarstoma ši pataisa? Balsuojame.
Balsvo už 32. Turime.
Svarstysime pasiūlymą. Komiteto nuomonė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Komiteto nuomonė, kaip ir minėjau, buvo nepritarti, nes Seimo nario pasiūlymas ribotų tą partijų grupę, kurios gauna finansavimą, o siekis buvo, kad kuo daugiau partijų galėtų naudotis galimybe gauti valstybės finansavimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl motyvų Seimo nariai neužsirašė. Kviečiu balsuojant apsispręsti. Tie, kurie pritaria pasiūlymui, balsuoja už, kiti – kitaip, kurie pritaria komiteto nuomonei nepritarti, balsuoja prieš.
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 34, prieš – 39, susilaikė 24. Pasiūlymui nepritarta.
Kitas pasiūlymas Teisės departamento, į kurį komitetas atsižvelgė. Kitas pasiūlymas Seimo nario J. Razmos. Ar yra J. Razma? Išvykęs. Prašysiu komiteto pirmininkės pristatyti.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). J. Razmos pasiūlymui taip pat nepritariame, juo labiau kad ir svarstymo stadijoje komitetas buvo taip apsisprendęs padaryti.
PIRMININKAS. Gal galėtumėte pakomentuoti esmę, ką siūlo J. Razma.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Seimo narys siūlo išbraukti 2 straipsniu keičiamą 21 straipsnio 6 dalį.
PIRMININKAS. Ar turime 29 pritariančius, kad būtų svarstomas šis pasiūlymas?
Už tai, kad būtų svarstoma, pasisakė 32 Seimo nariai. Svarstome.
Komiteto nuomonę pirmininkė jau pasakė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Nepritarti.
PIRMININKAS. Nepritarti. Motyvai už – S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami kolegos, J. Razma išvykęs, kaip suprantu, bet tai, ką jis siūlo, tai iš esmės išbraukti nuostatą, kad skilus vienai parlamentinei partijai į dvi būtų nustatoma kvota pagal frakcijų dydį. Tai truputį suponuoja tai, kad politinė partija – tik frakcija Seime. Man atrodo, tai yra klaidingas traktavimas, nes iš esmės partija yra tūkstančiai narių – savivaldybių narių, Europos Parlamento narių, ir finansavimo dydis tikrai neturi priklausyti nuo frakcijos vienu ar kitu metu dydžio. Mes šiuo metu labai gerai matome, kad dvi Socialdemokratų frakcijos Seime narių skaičiumi banguoja tai prisijungdamos, tai pamesdamos narių skaičių, ir tai tikrai neturėtų būti pagrindinis lėšų skirstymo kriterijus. Todėl labai kviesčiau pritarti J. Razmos siūlymui ir išbraukti visą šitą straipsnio dalį.
PIRMININKAS. Dėl motyvų prieš neužsirašė Seimo nariai. Balsuojame dėl pasiūlymo. J. Razmos pasiūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Seimo nariai, kurie mano, kad reikia pritarti, balsuoja už, kurie pritaria komiteto nuomonei nepritarti, balsuoja prieš.
Balsavo 108 Seimo nariai: už – 41, prieš – 44, susilaikė 23 Seimo nariai. Pasiūlymui nepritarta.
Kitas pasiūlymas – Seimo narių J. Bernatonio ir A. Palionio. Kuris pristatote? J. Bernatonis.
J. BERNATONIS (LSDDF). Jeigu galima, aš trumpai pristatysiu. Šitas mūsų pasiūlymas yra pateiktas atsižvelgiant į svarstymo metu vykusias diskusijas. Mes pasistengėme apibendrinti visus siūlymus ir pataisyti projektą pagal tai, ką siūlė opozicija.
PIRMININKAS. Ar yra 29 pritariantys, kad būtų svarstoma?
Balsavo 57 už. Svarstome. Komiteto nuomonė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Komiteto nuomonė – pritarti. Komitetas pritarė patobulinęs šį pasiūlymą ir pateikė savo variantą.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Prieš galima pasisakyti?
PIRMININKAS. Motyvai prieš – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Tiek ponia A. Širinskienė, tiek J. Bernatonis net nedrįsta pasakyti, ką jie čia pasiūlė. Dar tokių abrakadabrų aš nesu matęs.
Vienas dalykas, gerai, kad bent jau normalioms partijoms sugrąžino finansavimą pagal gautą balsų skaičių, tačiau tai, ką siūlo pabaigoje, aš noriu perskaityti tą sakinį: „Jeigu po Seimo rinkimų yra registruojama nauja politinė partija, kuri yra parlamentinė partija, jos veiklai finansuoti Vyriausybė skiria valstybės biudžeto asignavimus, kurių dydis lygus mažiausiam parlamentinei partijai gaunamų lėšų skaičiui.“ Netęsiu toliau.
Ką tai reiškia? Tai reiškia, kad, pavyzdžiui, Tėvynės sąjunga, kuri turi 30 narių, jeigu norėtų uždirbti iš biudžeto papildomų pinigų, galėtų įsteigti keturias frakcijas, sukurti dar tris papildomas partijas. Motininė partija gautų tą pačią sumą, kokią iki šiol gaudavo, o tos trys partijėlės dar gautų papildomų pinigų. Čia yra sukuriamas naujas ubagavimo ar uždarbiavimo instrumentas.
Dabar antras dalykas – tai kur logika? O jeigu, pavyzdžiui, po savivaldos rinkimų kuri nors grupė nutars, kad reikia atsiskirti ir sukurti naują partiją, kuri turės atstovus tik savivaldybėse? Tai nuvertiname savivaldos rinkimus? Vėlgi kažkaip visiškai neaiškus požiūris į demokratiją.
Gerbiami kolegos, aš siūlau šitai abrakadabrai tikrai nepritarti. Duoneliavimui iš valstybės biudžeto papildomų lėšų siūlau nepritarti ir siūlau J. Bernatoniui ieškoti kitų sprendimų.
PIRMININKAS. Motyvai išsakyti. Balsuojame dėl šio pasiūlymo. Pritariantieji J. Bernatonio ir A. Palionio pasiūlymui balsuoja už, kiti kitaip.
Balsavo 115 Seimo narių: už – 65, prieš – 43, susilaikė 7. Pasiūlymui pritarta. A. Kubilius – dėl vedimo tvarkos.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kadangi pritarė Seimas tokiai nuostatai, kuri reikalauja papildomų biudžeto išlaidų, tai aš primygtinai siūlau laikytis Seimo statuto. Ir tuo atveju, kai Seimas priima sprendimus, kurie padidins biudžeto išlaidas, reikia gauti ir Vyriausybės išvadą, ir taip pat aš siūlyčiau šitą klausimą svarstyti ir Seimo Biudžeto ir finansų komitete, nes tai yra labai akivaizdus naujų biudžeto išlaidų numatymas šiuo įstatymu. Čia gali būti tik vienintelė išeitis: arba Vyriausybė atneša išvadas, arba J. Bernatonis paskelbia, kad jis vėl ženijasi su G. Palucku.
PIRMININKAS. Seimo statuto 158 straipsnio 5 dalis skelbia: „Jeigu įstatymo projekto priėmimo metu, balsuojant dėl mokesčių įstatymo projekto straipsnio arba kitų įstatymo straipsnių, kurie reglamentuoja mokesčius arba dėl kurių gali labai pasikeisti valstybės pajamos, Vyriausybės narys, Vyriausybės įgaliotas asmuo pareikalauja, daroma įstatymo priėmimo pertrauka iki artimiausios Seimo posėdžio dienos.“ (Balsas salėje: „Suteikime S. Skverneliui žodį.“) Žodis Ministrui Pirmininkui. (Balsai salėje) Neprašo, tada pertrauka neskelbiama.
Kitas pasiūlymas Seimo nario J. Razmos. Komiteto pirmininke, gal pristatysite esmę.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Taip pat nepritarėme Seimo nario J. Razmos siūlymui, nes komitetas pasirinko kitą modelį, ir šis Seimo nario pasiūlymas yra susijęs su jo ankstesniais pasiūlymais, kurie remia jo inicijuojamą modelį.
PIRMININKAS. Gal esmę galėtumėte atskleisti?
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Seimo narys nori išbraukti 2 straipsnio 2 dalį.
PIRMININKAS. A. Kubilius tęsia dėl vedimo tvarkos.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis Pirmininke ir gerbiami Pirmininko padėjėjai, jūs kada nors išmokite Statutą pirmininkaudami posėdžiams. Yra 145 straipsnis: „Privalomos išvados dėl įstatymo projektų. 1 dalis. Jeigu įstatymui įgyvendinti reikės lėšų, susijusių su valstybės biudžeto koregavimu, toliau svarstant įstatymo projektą turi būti pateikti projekto iniciatorių pasiūlymai bei Biudžeto ir finansų komiteto ir Vyriausybės išvados dėl galimų šių lėšų šaltinių. Taip pat turi būti pateiktas ir svarstomas Valstybės biudžeto įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.“ Ką dar čia reikia svarstyti? Ką tik priimtas sprendimas, kad reikės papildomų biudžeto išlaidų. Prašom vykdyti Statutą pagaliau. (Balsai salėje)
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Nereikės…
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kaip nereikės? Tada turite suženyti J. Bernatonį su G. Palucku. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Skaitome Statutą: 145 straipsnis yra skirtas pateikimo stadijai. (Balsai salėje)
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Priėmimo stadija, kolegos!
PIRMININKAS. Dėl J. Razmos… dėl motyvų niekas neužsirašė. Balsuojame dėl pasiūlymo. Pritariantys J. Razmos pasiūlymui balsuoja už, pritariantys komiteto nuomonei, balsuoja prieš arba susilaiko.
Balsavo 106 Seimo nariai: už – 36, prieš – 46, susilaikė 24. Pasiūlymui nepritarta.
Kitas pasiūlymas Seimo narės R. Tamašunienės. Prašau pristatyti pasiūlymą.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). Ačiū. Pasiūlymo esmė – vis dėlto biudžeto asignavimus paskirstyti proporcingai pagal išrinktų į Seimo… rinkimus kandidatus keliamų… ir į Europos Parlamento išrinktais nariais… taip pat pusę valstybės asignavimų proporcingai partijoms. Nes į savivaldybių tarybas kandidatuoja ir rinkimų komitetų keliami nariai, taip pat nėra… mandato svorio skaičius yra labai skirtingas. Pavyzdžiui, Vilniaus arba Kauno mieste vieno mandato balsais paremtas balsų skaičius yra toks pat kaip Neringos ir Birštono savivaldybių, sudėjus visų tarybos narių skaičių. Dėl to vadovautis savivaldybių tarybų rinkimais nėra logiška ir politinėms partijoms neturėtų būti skirstomas pagal tą rodiklį finansavimas. Mūsų pasiūlymo esmė, kad vis dėlto būtų skirstoma pagal į Seimą ir Europos Parlamentą išrinktų mandatų skaičių. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, ar turime 29, kad ši pataisa būtų svarstoma? Prašom balsuoti.
Už balsavo 40. Pataisa svarstoma. Komiteto nuomonė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Komitetas nepritarė siūlomai pataisai. Aš atkreipčiau dėmesį, ji yra registruota dėl anksčiau siūlyto partijų finansavimo modelio. Komitetas apsisprendė sekti J. Bernatonio ir A. Palionio pasiūlytų pataisų modeliu. Taip pat, ką ir minėjo Seimo narė, tame modelyje, kurį komitetas pasirinko ir nepritarė jos pasiūlymui, yra atsižvelgiama į rinkimų į Europos Parlamentą rezultatus.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys J. Narkevičius.
J. NARKEVIČ (LLRA-KŠSF). Labai ačiū. Aišku, keista komiteto pozicija, bet, matyt, dėl to, kad nežiūrime, kaip turėtų būti, o taip, kaip reikėtų, kaip būtų naudinga kai kuriems. Šitas dalykas – naudingumas kai kuriems laužo visą mūsų demokratinę sistemą. Ar verta tuo keliu eiti? Nes šiandien vieniems reikės naudingiau padaryti, rytoj – galbūt kitiems ir tokiu būdu tie principai, viešai skelbiami, – orumo, skaidrumo, demokratiškumo, – praranda savo pagrindą ir esmę. Mes siūlome vis dėlto atsižvelgti į lygiateisiškumą, kad vienodas skaičius mandatų, atitinkamai žmonių, balsavusių dėl to mandato, tai yra ta atspara, kuri galėtų reikšti pasitikėjimą vienu ar kitu politiku, viena ar kita politine jėga. Todėl ir siūlome tą pataisą, ir agituojame bei raginame vis dėlto nelaužyti demokratiškumo idėjos ir netaisyti įstatymų pagal mažos grupės poreikį… reikalaujančių asmenų. Ačiū.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys J. Bernatonis.
J. BERNATONIS (LSDDF). Mes negalime pritarti šiai gerbiamosios kolegės pataisai už tai, kad būtent šita pataisa laužo demokratiškumą. Eliminuoti sprendžiant finansavimo klausimus, tokius svarbius kaip vietos savivaldos rinkimai, yra tikrai nedemokratiška. Todėl mes tam siūlymui negalime pritarti. Mūsų siūlyme įvertinamas balsavimas, tai yra balsai savivaldos rinkimuose, taip, kaip būdavo iki šiol. Todėl manyčiau, kad apsiriboti vien Europos Parlamento rinkimais ir Seimo būtų didelė klaida ir žingsnis atgal, jeigu kalbame apie demokratiją.
PIRMININKAS. Balsuojame. Seimo nariai, kurie pritaria R. Tamašunienės pasiūlymui, balsuoja už, pritariantys komiteto nuomonei balsuoja prieš.
Balsavo 98 Seimo nariai: už – 24, prieš – 12, susilaikė 62 Seimo nariai. Pasiūlymui nepritarta.
Kitas pasiūlymas Seimo narių J. Bernatonio ir A. Palionio. Pristato Seimo narys J. Bernatonis.
J. BERNATONIS (LSDDF). Gerbiami kolegos Seimo nariai, šis pasiūlymas išties atspindi visas tas diskusijas, kurios vyko. Siūloma paskirstyti proporcingai pagal tris trejų rinkimų rezultatus taip, kaip yra paskirstoma dabar, t. y. trys penktadaliai Seimo rinkimų ir po vieną penktadalį savivaldos rinkimų ir Europos Parlamento rinkimų. Kadangi pagrindinis kriterijus, kaip jūs žinote iš aiškinamojo rašto, iš diskusijų, yra mandatų skaičius parlamentuose ir kitose demokratinėse valstybėse, taip pat siūloma taikyti kaip papildomus kriterijus balsus, surinktus savivaldos rinkimuose, ir balsus, surinktus Europos Parlamento rinkimuose.
PIRMININKAS. Ar yra 29 Seimo nariai, pritariantys, kad būtų svarstoma ši pataisa?
Už balsavo 61. Svarstoma pataisa. Komiteto nuomonė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Komiteto nuomonė – pritarti. Komitetas pritarė, tik patobulino redakciją šiek tiek pakeisdamas jos numeraciją.
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame dėl šios pataisos. Tie, kurie pritariate J. Bernatonio ir A. Palionio pataisai, redaguotai komiteto, balsuojate už, kiti – kitaip.
Balsavo 100 Seimo narių: už – 65 Seimo nariai, prieš – 20, susilaikė 15 Seimo narių. Pasiūlymui pritarta.
Dėl viso 2 straipsnio dėl motyvų Seimo nariai neužsirašė. Ar galime pritarti 2 straipsniui su suredaguotomis priimtomis komiteto pataisomis? Galime? Balsuojame. Prašo balsuoti Seimo nariai.
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 64, prieš – 26, susilaikė 5. 2 straipsniui pritarta.
3 straipsnis – įstatymo įsigaliojimas. Yra pasiūlymas Seimo nario J. Razmos. Prašysiu komiteto pirmininkę pristatyti esmę.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Seimo narys siūlė išbraukti 3 straipsnį, kuris nustato įsigaliojimo nuostatas. Atkreiptinas dėmesys, kad 3 straipsnyje yra dvi įsigaliojimo datos. Tiesiog, jeigu būtų pritarta Seimo nario J. Razmos pasiūlymui, vienu metu galiotų dvi nuostatos, kurios yra viena kitai priešingos. Tai šiuo atveju tiesiog turėtume teisinį chaosą, todėl komitetas ir apsisprendė nepritarti.
PIRMININKAS. Ar turime 29 Seimo narius, pritariančius, kad būtų svarstomas šis pasiūlymas? Balsuojame.
Yra 24 pritariantys. Svarstome. Komiteto nuomonė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Nepritarti J. Razmos pasiūlymui.
PIRMININKAS. Nepritarti. Ačiū. Motyvai už – Seimo narys A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš pritariu J. Razmai, nes, mano manymu, 3 straipsnis, aš nežinau, kaip čia ponia A. Širinskienė gali paaiškinti, yra nesuprantamas. Nežinau, gal čia per jūsų tokį didelį darbų krūvį – ir komisijas kurti, ir įstatymus taisyti pagal J. Bernatonio prašymus. Ką aš skaitau dabar? Kas yra 3 straipsnis? „Įstatymo įsigaliojimas. 1 dalis. Šio įstatymo 2 straipsnio 1 dalis galioja iki 2016–2020 metų kadencijos pabaigos.“ 2 dalis – „šio straipsnio 2 straipsnio 2 dalis įsigalioja“ tada ir tada.
Dabar atsiverčiu, kas yra 1 dalis. 21 straipsnio pakeitimas: pakeisti 21 straipsnio 1 dalį ir ją išdėstyti taip. Išdėstoma. Kas yra 2 dalis? 2 dalis yra „pakeisti 21 straipsnį ir išdėstyti taip“. Tai du sykius tas pats yra pasakoma, kaip 21 straipsnis turi būti išdėstomas, o tuo tarpu siūlote tai vadinti atskiromis dalimis ir dar kažką daryti su jų įgyvendinimu. Tai kiek dabar… kaip suprasti šitą jūsų logiką? 1 dalis galios tik iki 2020 metų pabaigos, kaip aš suprantu, o 2 dalis jau po to pradės galioti? Aš manau, kad šią painiavą… J. Razma teisingai siūlo išbraukti šitą 3 dalį.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Tai, kad Seimo narys neklaidintų Seimo narių, gal aš galėčiau pakomentuoti? Iš tiesų Teisės departamentas neturėjo jokių pastabų šiuo klausimu. Yra įprastinė praktika, jeigu egzistuoja dvi skirtingu laiku galiojančios normos, kurios pakeičia viena kitą, jas išdėstyti taip, tai įvairiuose teisės aktuose jūs tą galite matyti. Iš tikrųjų yra labai keista, kai Seimo nariai, nebūdami teisininkai, tiesiog bando įvairiai klaidinančiai interpretuoti tas nuostatas, kurioms Teisės departamentas taip pat neturėjo pastabų.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjai. Balsuojame dėl J. Razmos pasiūlymo. Seimo nariai, pritariantys J. Razmos pasiūlymui, balsuoja už, pritariantys komiteto nuomonei, balsuoja prieš.
Balsavo 99 Seimo nariai: už – 31, prieš – 41, susilaikė 27. Pasiūlymui nepritarta.
Dėl viso 3 straipsnio dėl motyvų niekas neužsirašė. Galime pritarti 3 straipsniui bendru sutarimu? (Balsai salėje) Negalime. Balsuojame.
Balsavo 96 Seimo nariai: už – 65, prieš – 22, susilaikė 9 Seimo nariai. 3 straipsnis priimtas.
Motyvai dėl viso. Motyvai už – Seimo narys N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (LVŽSF). Norėjau padėkoti šio įstatymo rengėjams už daugiau demokratijos suteikimą Politinių partijų įstatymui ir dotacijų paskirstymui. Aš noriu kreiptis į opoziciją.
Aš suprantu, kad jūs skausmingai reaguojate į tą įstatymo 2 dalį dėl dotacijos skyrimo naujai susikūrusiai partijai, bet aš noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad 1 dalis yra žymiai svarbesnė. Joje nuleidžiama kartelė nuo 3 % iki 2 % ir į valstybės paramą gali pretenduoti žymiai daugiau partijų. Šiuo metu tik septynios, o po kartelės nuleidimo į tą dotaciją galės pretenduoti, ypač po savivaldos rinkimų, ir Lietuvos sąrašas, kuriam atstovauja A. Maldeikienė, ir Lietuvos žaliųjų partija, kuriai atstovauja L. Balsys. Kolegos, pasverkite šituos du dalykus. Naujų partijų kūrimas… Jos susikuria ir išnyksta, bet tai, kad jūs leidžiate valstybei paremti žymiai didesnį partijų kiekį… Aš manau, kad kuo daugiau partijų, tuo geriau demokratijai. Tuo labiau kad ta kartelė nėra labai jau taip žemai nuleidžiama, dėl ko jūs, didžiosios partijos, galėtumėte nuogąstauti. Aš labai prašau atsižvelgti į šitą aplinkybę – tegul jinai nusveria tuos jūsų nuogąstavimus dėl naujos partijos.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narė G. Skaistė.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Aš matyčiau šitame įstatyme turbūt tris probleminius aspektus. Kaip gerbiamas N. Puteikis siūlo mums pagalvoti apie 1 punktą, aš siūlyčiau pagalvoti ir apie kitus dalykus, nes šitas naujasis įstatymas suponuoja, kad partijoms skaldytis apsimoka, ir patekus į Seimą įvairaus plauko atskalūnams atsiranda motyvacija skaldyti frakcijas Seime ir tuo būdu patenkinti ir savo politines ambicijas, ir dar gauti pinigų toms ambicijoms įgyvendinti. Tokiu būdu užprogramuojame ne konsolidaciją ir darnų darbą, bet būtent tai, kad bus partijos skaldomos, dirbtinai skaldomos vien tam, kad būtų gauta papildoma dotacija iš valstybės biudžeto.
Kitas aspektas yra tai, kad modelis tampa apskritai nebeaiškus, ir nebeaišku, kas lemia, kiek pinigų kuriai partijai bus skiriama iš valstybės biudžeto. Anksčiau tai būdavo nulemta žmonių pasitikėjimu ir kiek žmonės paskirdavo balsų už atitinkamą partiją, o šiuo metu tai priklausys labiau nuo laimės dalykų ir nuo atskirų mandatų kiekio atskirose vietose. Žinant, kad atskirose vietose mandatus gauti kartais užtenka daugiau balsų, kartais mažiau balsų, iš tikrųjų tampa nebeaišku, ar žmonės išvis pasitiki ta partija, kuri gauna didžiausią dotaciją, nes motyvacija atsiranda būtent skatinti atsiradimą mandatų ten, kur jie duos daugiau naudos.
Trečias aspektas yra tai, kad tai atrodo kaip paprasčiausia politinė korupcija, kai vidury politinio ciklo valdančioji koalicija sumano atsidėkoti savo koalicijos partneriams skirdama papildomą dalį valstybės biudžeto ir taip, aš manau, tiesiog papirkdama, kad viena iš frakcijų tiesiog liktų valdančiojoje daugumoje ir paremtų tuos sprendimus, kurie galbūt ne visada yra visai teisingi.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys J. Bernatonis.
J. BERNATONIS (LSDDF). Mieli kolegos, aš noriu pasidžiaugti, kad priimant šias pataisas buvo ištaisytos tos klaidos, kurios buvo galiojančiame įstatyme, ir mums, iniciatoriams, nebereikės kreiptis į Konstitucinį Teismą, nes prieštaravimas tarp atskirų įstatymo dalių, kur buvo numatytas finansavimas už rezultatus, o buvo skaičiuojama pagal procesą, ne pagal rezultatus, jau ištaisomas. Taip pat teisę į finansavimą po kitų Seimo rinkimų įgyja visos politinės partijos. Todėl tai yra tam tikras rimtas žingsnis demokratiško, vakarietiško požiūrio į partijų finansavimą.
Labai gaila, kad nepaisant to, jog svarstymo metu, priėmimo metu buvo atsižvelgta į visas opozicijos pastabas, į visus siūlymus, vėl mes girdime tokį nepalaikymą. Man susidaro įspūdis, kad ne finansavimas problema – opozicija bijo konkurencijos. Opozicija jaučiasi silpnai ir bijo, kad kitos partijos rimtai konkuruos savivaldos ir kituose rinkimuose. Aš pasisakau už.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, vis dėlto yra taisyklių perrašymas jau pasibaigus mačui. Pradžioje bandėte perrašyti taisykles taip, kad oponentų taškai nebūtų skaičiuojami, bet, matyt, išsigandote galimo Konstitucinio Teismo verdikto ir dabar keičiate taisykles taip, kad jūsų taškai būtų skaičiuojami papildomai. Vis dėlto vertinu kaip elementarų valstiečių bandymą palenkti partijas, kurios gautų papildomą finansavimą, savo pusėn, kartu santykinai silpninant opozicines partijas ir stiprinant jūsų pozicijas. Kviečiu nepritarti tokiam sprendimui, nes tai iš tikrųjų atrodo neteisėtas ir neteisingas sprendimas.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (MSNG). Laba diena. Gerbiamieji Seimo nariai, aš manyčiau, kad iš tikrųjų atvirkščiai, kad šitas įstatymas neskaidys partijų, neskaldys, bet sieks susitelkti ieškoti bendrų tikslų. Aišku, partijos lyderiai žinos, kokios pasekmės laukia jų partijos, jeigu partija bus suskaldyta. Todėl aš manau, kad čia yra daugiau pozityvių dalykų negu negatyvių.
Daugelis sako (aišku, yra visokių atvejų), kad tu įrašytas į sąrašą ir esi niekas. Bet palaukite, jeigu nebūtų tų Seimo narių sąraše, gal ir nebalsuotų už tą partiją. Žinoma, yra ir kitokių atvejų, kai lyderis pagrindinį vaidmenį vaidina, kai lyderiai surenka labai daug balsų, bet prisideda šiek tiek ir Seimo nariai. Skirtingų yra atvejų. Todėl, aš manau, šitas įstatymo projektas sutelks partijas būti vieningesnes, solidaresnes, nes aiškiai matys, kokios pasekmės laukia, jeigu partija išsiskaidys. Taigi aš už šitą įstatymą.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Valstiečiai ir žalieji savo rinkimų programoje daug kur rašydavo, kad taikys visiems projektams kaštų naudos analizę. Na, urėdijų reformai, kitoms reformoms to nedarė, čia, atrodo, pritaiko kaštų naudos analizę: kaštų beveik jokių, nauda maksimali. Finansavimas iš Vyriausybės kišenės, t. y. iš pensininkų ir t. t., valdančiosios daugumos išlaikymas ir t. t. Kitas dalykas. Čia svarbi nebe rinkėjų valia, o užkulisiniai sugebėjimai susitarti ir suburti kokią nors frakciją ar partiją. Tokiu būdu yra užprogramuojamas partinės sistemos degradavimas, užuot siekus ją stiprinti, išsaugoti ir t. t. Svarbu nebe rinkėjų balsas, svarbu sugebėjimas susitarti.
Kita dalykas. Frakcijos idėjiškai visame demokratiniame pasaulyje buriasi į frakcijas dėl idėjų. Čiagi buriamasi dėl pinigų, tampa naudinga susiskaldyti ir gauti pinigėlių. Tai yra paprasčiausias verslo planas, kuris gali baigtis tuo, kad frakcijos susijungs ir niekas tų pinigų nebeatims. Unikalus dalykas, kai gali gauti finansavimą iš biudžeto partija, kuri niekada nedalyvavo rinkimuose ir galbūt niekada nedalyvaus. Tarkime, dabartinė demokratinė Socialdemokratų partija nutartų nedalyvauti nei savivaldos rinkimuose, nei kur. Finansavimas yra. Galų gale tai yra vieša politinė korupcija, paimant pinigus iš Vyriausybės kišenės, iš mokesčių mokėtojų kišenės. Ir aš stebiuosi, negi padorūs valstiečiai ir žalieji balsuos už šitą projektą? Jeigu balsuojate už šitą projektą, yra įprastas pasakymas: demokratijos erozija. Aš vadinčiau medicininiais terminais: demokratijos cirozė, vėžys, Alcheimeris ir mirtis.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Gerbiamasis ką tik kalbėjęs kolega, išties balsuojama ne už partijas, už žmones turbūt visų pirma. Čia esantys parlamentarai tikrai turi gana didelį visuomenės pasitikėjimą, kurį gavo per rinkimus. Tačiau ponas E. Gentvilas turbūt įvardino tą vėžį, Alcheimerį ir visas kitas ligas, korupcines ligas, kurios baigia pribaigti liberalus, kurie net gėdijasi su partija eiti į rinkimus, kurie dabar į visokius judėjimus… Ponas R. Šimašius ir visi kiti kuria judėjimus, nes gėda eiti su partija. Gal jūs, pone Gentvilai, grąžintumėte į biudžetą tuos pinigus, nes jūsų kolegoms gėda eiti į artimiausius rinkimus su jūsų korumpuotos partijos pavadinimu. Gerbiamas kolega, įsivardinkite sau tą ligą ir nekaltinkite kitų, ir neprimetinėkite. Sėdite š… iki ausų ir dar tapšonojate.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, aš čia nereaguosiu į švariausio ir skaidriausio Seimo nario A. Skardžiaus pasisakymą. Bet kas man labai kelia nerimą ir šiek tiek šiurpina, tai su kokiu atsipalaidavimu… ir net nėra jokio bandymo pažiūrėti giliau į tai, ką čia siūloma daryti, ir apskritai kiek tai pakeis demokratijos taisykles.
Gerbiami kolegos, mes prisiekėme savo priesaikoje stiprinti Lietuvos nepriklausomybę, sąžiningai tarnauti tėvynei, demokratijai, Lietuvos žmonių gerovei. Dabar atnešamos iš po stalo visiškai naujos taisyklės, įregistruotos J. Bernatonio per priėmimą, ir jos skubiai priiminėjamos. Nei svarstoma, iš kur pinigai, nei svarstoma, kokios pasekmės.
Aš noriu N. Puteikiui pasakyti, nežinau, ar jisai žino, kas čia parašyta, tai, kad sumažinama riba nuo 3 % iki 2 % galios tik iki 2020 metų. Po 2020 metų J. Bernatonis pasiūlo genialų sprendimą: visi, kas sugalvos dalyvauti savivaldos rinkimuose ir surinks 10 balsų ar vieną balsą, po to galės eiti į VRK ir prašyti kompensacijos. Kaip tai paveiks visą mūsų politinę sistemą? Kaip tai paveiks partinę sistemą? Nei kas nors svarstė, nei kas nors bandė įsigilinti, dabar balsuos aklai dėl to, kad koalicijos partneriams reikia pinigų. Tai aš siūlau imtis demokratinio sprendimo: pakviesti tautą, susimesti po vieną eurą, ir finansuoti J. Bernatonio ir G. Kirkilo partiją iki Seimo rinkimų, ir negriauti visos sistemos, nes sistemos sugriovimas turės labai ilgų ir visiškai neapskaičiuotų pasekmių.
PIRMININKAS. Motyvai išsakyti. Balsuojame dėl viso įstatymo priėmimo.
Balsavo 65 Seimo nariai. Užsiregistravo 68 Seimo nariai. Neturime 71 Seimo nario, balsavimą atidedame.
A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Gerbiamas Pirmininke, norėčiau priminti, kad pusės valandos pertrauka kaip ir baigėsi, gal galėtume grįžti prie Statuto pataisų.
11.13 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto Nr. I-399 24 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIIP-2527(2) (svarstymo tęsinys ir priėmimas)
PIRMININKAS. Grįžtame prie darbotvarkės 1-3 klausimo – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 24 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIIP-2527. Svarstymas. Pranešėja – A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas rugsėjo 19 dieną apsvarstė Seimo statuto pataisas – projektą Nr. XIIIP-2527. Seimo narių iniciatyvų nebuvo gauta. Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymų ar pastabų taip pat nebuvo gauta. Pritariame komiteto išvadai: už – 5, prieš – 1, susilaikė 2.
PIRMININKAS. Diskutuoti užsirašė Seimo narė A. Armonaitė. Kviečiu.
A. ARMONAITĖ (LSF). Dėkoju. Prieš pusantrų metų, puikiai prisimenu kaip šiandien, kai pas mus į frakciją atėjo gerbiama R. Baškienė ir dabartinis Seimo Pirmininkas V. Pranckietis, tuo metu dar atėjo, parodė tokį gražų gestą tarsi susipažinti. Man atrodė, kad tai yra tikrai sveikintina iniciatyva prisistatyti, pristatyti, kaip mato Seimo darbą, pristatyti savo viziją. To susitikimo metu buvo pasakyta, kad nuo šiol Seimas taupys, nuo šiol Seimas veršis diržus, nuo šiol valstybė taupys ir Seimas pradės nuo savęs – kad bus atsisakyta tarnybinių automobilių, kad bus atsisakyta privilegijų ir kad taip pat bus atsisakyta vieno iš Seimo Pirmininko pavaduotojų. Man, kaip naujai Seimo narei, tai atrodė visai logiška ir aš palaikiau tokį pasiūlymą. Kas galbūt tuo metu nuliūdino, kad atsisakyta, žinoma, buvo to Seimo Pirmininko pavaduotojo opozicijos sąskaita. Na, bet buvo atsisakyta, tokia buvo daugumos valia.
Šiandien mes turime projektą, kuriuo siūloma padidinti Seimo Pirmininko pavaduotojų skaičių, nors nežinau, tiesą sakant, kas nuo tos dienos pasikeitė? Pasikeitė galbūt ne tiek ir daug, išskyrus tai, kad mes matome, kad valdančiajai koalicijai kiekvienu klausimu trūksta balsų ir reikia ad hoc formuoti palaikymą su tam tikromis opozicinėmis frakcijomis. Buvo taip pat pasirašytas susitarimas su frakcija „Tvarka ir teisingumas“. Mes girdėjome, kad tai nėra koalicinė sutartis, kad nėra jokių reikalavimų toje sutartyje, kad tai yra susitarimas netgi ne su partija, o tik su frakcija. Ir dar girdėjome, kad frakcija „Tvarka ir teisingumas“ nereikalauja jokių naujų postų. Nieko nenori, tik pasirašo susitarimą. Tai sakykite, mielieji, jeigu tas susitarimas nėra koalicija, ką mes šiandien svarstome?
Man atrodo, kad mes šiandien svarstome tiesiog balsų nusipirkimą mainais į Seimo Pirmininko pavaduotojo postą. Tai, kaip bus valdomas Seimas, yra keičiama viduryje kadencijos tam, kad būtų užtikrintas didesnis palaikymas kritiniais atvejais, kai Vyriausybei ar Seimo valdančiajai daugumai pritrūksta balsų. Tai yra visiška politinė akrobatika, kai iš šios tribūnos yra sakoma, kad frakcija „Tvarka ir teisingumas“ lieka mažumos frakcija, bet iš tikrųjų ji palaikys Vyriausybę. Aš nežinau, kokį dar galima kitą terminą čia pavartoti, jeigu vis dėlto ne cirką. Taigi, mielieji, aš siūlau nepalaikyti tokios politinės akrobatikos, tokio cirko vidury Seimo kadencijos, nes akivaizdu, kad tai yra vienos frakcijos balsų nusipirkimas mainais į Seimo valdybos nario postą.
PIRMININKAS. Pataisų nėra. Dėl motyvų užsirašė. Motyvai prieš – Seimo narys M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Aš tik noriu priminti, pacituoti. Citata skamba taip: „Mes kol kas galvojame, kad galėtų būti keturi Seimo Pirmininko pavaduotojai: trys plius Seimo opozicijos lyderis, tai būtų racionalu, tai būtų ir valstybės lėšų taupymas, ir valdybos darbo optimizavimas. Daugiau Seimo vicepirmininkų buvo dėl Lietuvos pirmininkavimo ES. Šiandien nėra tai taip svarbu.“ Tai čia R. Karbauskis, 2016 metų ruduo. Aš noriu paklausti, kas iš esmės pasikeitė nuo to laiko? Pasikeitė ekonominė situacija, pasikeitė socialinė situacija ar užsienio politika? Ką mes dabar turime naujo, kad reikia papildomų Seimo vicepirmininkų?
Vienintelis dalykas, kas naujas – tai nauja politinė situacija ir todėl reikalingas naujas papildomas postas. Tai klausimas: galbūt vertėtų įsteigti laikiną postą ir, kai pasikeis ta politinė situacija, vėl grąžinti? Šiandien aš tik noriu priminti, kad daug Europos Sąjungos narių ir apskritai pasaulio šalys išsiverčia su mažiau Seimo vicepirmininkų. Švedija, pavyzdžiui, turi tris, Jungtinė Karalystė turi tris, Danija turi keturis ir daug šalių, yra pavyzdžių, kur išsiverčia su mažiau Seimo vicepirmininkų. Tai kas čia yra, kodėl Lietuvai reikia papildomo Seimo vicepirmininko? Man tai yra akivaizdi prekyba postais už paramą piktnaudžiaujant galia nustatyti pareigybių skaičių.
PIRMININKAS. Daugiau dėl motyvų neužsirašė. Balsuojame po svarstymo.
Balsavo 87 Seimo nariai: už – 64, prieš – 21, susilaikė 2 Seimo nariai. Po svarstymo pritarta.
Siūlau ypatingą skubą ir kviečiu balsuoti dėl ypatingos skubos priėmimo.
Dėl vedimo tvarkos – S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiamas Pirmininke, tvirtinant darbotvarkę jau minėjau, kad Liberalų sąjūdžio frakcija turi pasiūlymų dėl šio įstatymo projekto. Norėtume turėti teisę juos pateikti. Nematome reikalo taikyti ypatingą skubą. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Dėl ypatingos skubos balsavo 87 Seimo nariai: už – 64, prieš – 23, susilaikiusių nėra. Ypatingai skubai pritarta. (Balsai salėje)
Po pateikimo yra reikalavimas dėl trijų valandų. Čia yra priėmimo stadija. Kada darome priėmimą? Dabar?
Priėmimas. Vienas straipsnis. Motyvai dėl straipsnio ir kartu dėl viso įstatymo. Yra tik vienas straipsnis. Motyvai prieš – Seimo narys E. Gentvilas. Eugenijau Gentvilai, ar kalbėsite? Įdėkite kortelę.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Gerbiami kolegos, tiesiog jūs demonstruojate savo požiūrį į opoziciją, manipuliuojate procedūromis, kuriomis galima remtis. Bet būkite malonūs, remdamiesi tomis procedūromis, kurias galima taikyti, neignoruokite kitų projektų, kurie yra pateikti, bet jie jums nepatinka, jie jums netinka, todėl šitaip elgiatės.
Kitas dalykas. Iš tiesų mano projektas grynai susijęs su tuo pačiu straipsniu ir galėtume apsispręsti. Žinoma, jūsų valia atmesti mano siūlymą, kad opozicijai nepriklauso daugiau, bet pereikime šitą procesą, kad opozicijai lieka vienas Seimo vicepirmininkas, tada bent jau bus svarstyta. Dabar jūs norite užsitikrinti papildomą Seimo vicepirmininko postą, matyt, ketvirtadienį jau bus paskirtas tas Seimo vicepirmininkas, ir tada mano projektas bus svarstomas kada nors arba niekada.
Jeigu šitaip siekiate sutarimo, jūs vėl gausite tokį pat rezultatą, kaip ir praėjusio balsavimo metu. Mes nedalyvaujame balsavime, nepalaikome jūsų, todėl jūsų visos skambios frazės apie demokratiją, apie trukdančią dirbti opoziciją… Ponas Ramūnas vėl galės sakyti – opozicija džiaugiasi kaip vaikų darželyje, ištraukusi korteles. Bet pasižiūrėkite, ką jūs darote, ar jūs vertinate tuos dalykus.
Anksčiau matydavau, kaip socialdemokratai, gavę daugumą, niekina mažumoje esančius, tarkime, konservatorius. Paskui konservatoriai niekina mažumoje esančius socialdemokratus. Atrodo, apsitrynė ir nutarė taip nedaryti. Atėjo nauji valstiečiai ir taip pat kvailina visą opoziciją. Ateis diena, kai jūs būsite opozicijoje.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narė A. Armonaitė.
A. ARMONAITĖ (LSF). Dėkoju. Iš tikrųjų kalbėjau tribūnoje, bet, man atrodo, labai svarbu dar kartą akcentuoti, jog šiandien Seimas yra valdomas valdybos, kurios daugumai priklauso šeši nariai, ir opozicijai (jos yra bene 60 balsų) priklauso tiktai vienas Seimo vicepirmininkas, tai yra I. Degutienė. Po to, kai bus priimtas šitas įstatymo projektas, bus vėl padidintas Seimo valdybos narių skaičius. Jis bus vėl padidintas valdžios sąskaita. Tokiu būdu koncentruojasi valdžia, valdančioji dauguma čia, Seime.
Aš suprantu, kad to reikia tam, kad būtų surinkta daugiau balsų buldozeriams, kad būtų surinkta daugiau balsų toms įstatymų pataisoms, kuriomis galbūt bus siekiama Konstitucijos pataisų, kuriomis galbūt bus siekiama mūsų politinės sistemos pataisų. Kas galėtų paneigti, kad ir prie Seimo narių skaičiaus sumažinimo grįšime? Kas galėtų paneigti, kad įgyvendinsime premjero pasiūlymą rinkti Seimą tik vienmandatėse, kas iš esmės visiškai išdraskytų partinę sistemą ir gal net sudarytų galimybes didesnei korupcijos terpei parlamente? Man iš tikrųjų yra labai neramu, nes mes turime tokią situaciją, kai vidury kadencijos (vidury kadencijos!) yra keičiama tai, kaip yra valdomas Seimas.
Mielieji, jūs patys sumažinote Seimo valdybos narių skaičių, jums šiandien trūksta balsų, jūs vėl jį didinate. Argi neapgailėtina?
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Mieli kolegos, aš pasakysiu paprastai: tai yra elementarus biurokratijos auginimas mainais už politinę paramą. Aš suprantu, kad postas, matyt, numatytas R. Žemaitaičiui, neabejoju, kad jis puikiai susitvarkys su tomis pareigomis ir įneš tokio šviežio vėjo, bet vis dėlto pasižiūrėkime į kitų šalių patirtį. Pažiūrėkime, kaip minėjau, Jungtinė Karalystė turi tris Atstovų Rūmų pavaduotojus, Švedija turi tris, Danija – keturis, Singapūras turi vos du. Tai kaip kai kur šalys su reikšmingai didesne ir ilgesne parlamentine tradicija, didesniais Atstovų Rūmais susitvarko su reikšmingai mažiau Seimo Pirmininkų pavaduotojų skaičiumi? Aš tikiu, kad mes Lietuvoje irgi galime susitvarkyti neaugindami biurokratijos, todėl kviečiu balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Ir motyvai prieš – Seimo narys S. Gentvilas.
S. GENTVILAS (LSF). Gerbiami valstiečiai, kreipiuosi į jus, nes nė vienas iš jūsų neužsirašėte kalbėti už šitą Seimo statuto pakeitimą. Man labiau patyrę parlamentarai, kurie antrą kadenciją yra Seime, sako, kad Lietuvoje demokratija kainuoja maždaug 5 mln. eurų. Maždaug tiek kainuoja iš tikrųjų praeitas įstatymo projektas dėl politinių partijų finansavimo, maždaug tiek atsieis šis įstatymo projektas ir dar keletas vipinių projektų. Ką tik praeitu įstatymo projektu nusipirkome socialdarbiečius, skirdami jiems partinį finansavimą, tuoj nusipirksime tvarkiečius.
Gerbiamieji, kiek jūsų įkainota ideologija? Labiau patyrę parlamentarai šneka apie tai, kad iš esmės valdančioji dauguma, valstiečių dauguma, perka politinę paramą ir jinai be galo pigi. Tą reikia garsiai įvardinti, kad mūsų demokratija yra be galo, be galo pigi. Jeigu nusiperkama keleto politinių partijų parama už vos kelis postus, vos kelis kultūros namų ar kultūros centrų stogus, ar paramą mokyklai kokiai, ar sporto salei Šakiuose, tai yra visa kaina visos mūsų politinių partijų ideologijos.
Praeitu įstatymo projektu mes iš esmės susilpninome politinių partijų padėtį, jas išbalansavome. Šiuo įstatymo projektu mes akivaizdžiai rodome, kad kažkam skiriame postą vien už tai, kad jie tyliai, prieš tai garsiai šaukę apie jus kaip gandragalvius, šiandien prikandęs liežuvį, prieš šeštadienio visuotinį partijos susirinkimą tyliai linksi galva, kad reikia posto.
Gerbiamieji, kiek kainuoja mūsų demokratija? Be galo pigiai. Ką tik dvi partijos tai įrodė savo balsavimais. Labai kviečiu tuos, kurie dar mano, kad demokratija yra nenuperkama, balsuoti prieš tokius pakeitimus, kurie iš esmės išbalansuoja politinį aparatą. Ir koks gerbiamas M. Puidokas, kuris čia..
PIRMININKAS. Laikas!
S. GENTVILAS (LSF). …daug šneka apie politologiją, galėtų irgi aiškiai parašyti savo nuomonę apie šitokius pakeitimus.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narė A. Širinskienė.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Kiek Lietuvoje kainuoja demokratija, aš manau, galėtų geriausiai, ypač liberalams, pasakyti koncernas „MG Baltic“. Tokios patirties mes turėjome ir turėjome dėžučių istorijas, kurios dar tęsiasi ir, matyt, ne vienus metus, jeigu ne dešimtmetį, tęsis teismuose. Kiek kainuoja demokratija, manau, galėtų pasakyti ir pensijų fondai, kurie labai sėkmingai investuoja į kitus fondus, statančius Karalienės Mortos mokyklą, ir ta investicija, kaip žinome, siekia 11 mln. eurų. Tai tikrai yra liūdna klausyti apie jūsų politinę patirtį ir matyti, kaip tos investicijos, už kurias buvo galimai parduota demokratija Lietuvoje, ateina ir ateina į privačias rankas ir tam tikras politikų rankas.
Grįždama prie projekto esmės, aš manyčiau, tikrai yra sveikintina, kad kuo daugiau frakcijų prisijungia remdamos Vyriausybės programą, užtikrindamos darnią Seimo veiklą ir darbą, manyčiau, tikrai Seimo vicepirmininko postas šitą galimybę dar labiau integruotis į Seimo veiklą frakcijoms suteiks.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Be abejo, turbūt Seimas pats turi apsispręsti, kiek reikia pavaduotojų, kad būtų darbas organizuotas sklandžiai, kad Seimo posėdžiai vyktų sklandžiai. Įvairiausių patirčių buvo. Kažkada užteko ir trijų, kiek pamenu, po to atsirado didesnis skaičius, bet tai turbūt Seimo sprendimas.
O apie politinę kainą gerbiamiems Gentvilams norėčiau priminti jūsų buvusio partijos pirmininko E. Masiulio skambiai ištartus žodžius, kad tik kvailiai dirba už valdišką atlyginimą. Todėl tai turbūt viską pasako apie liberalų požiūrį į politiką, į atlyginimą, į atlygį už vieną ar kitą veiksmą, todėl siūlyčiau vadovautis, jeigu norite, savo buvusio partijos pirmininko E. Masiulio žodžiais, bet nepriminkite kitiems. Ačiū.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys V. Rinkevičius.
V. RINKEVIČIUS (LVŽSF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiami kolegos, tikroji demokratija neturi kainos, bet ji turi vertę, o jos vertė yra neįkainojama.
PIRMININKAS. Daugiau dėl motyvų Seimo narių neužsirašė. Balsuojame dėl viso įstatymo priėmimo.
Balsavo 101 Seimo narys: už – 64, prieš – 36, susilaikė 1. Statuto (projektas Nr. XIIIP-2527(2) pataisa nepriimta.
E. Gentvilas – replika po balsavimo.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū gerbiamajam Seimo Pirmininkui. Aš dar kartą kreipiuosi – tarkimės, kalbėkime. Ar jūs norite šitaip priskaldyti malkų ir turėti rezultatą, kuris yra lygus nuliui, o reputacijos prasme sunkiai įvertinamas? Reputacijos prasme jums, valdantieji. Pridirbote nesąmonių, prišnekėjote visokių niekų apie opoziciją ir dabar sėdite kaip miltuose. Sėdėkite!
11.34 val.
Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo Nr. IX-985 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-843(2) (priėmimo tęsinys)
PIRMININKAS. Darbotvarkės 1-5 klausimas – Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-843(2) Priėmimas. Yra likęs tik balsavimas. Kviečiu balsuoti.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 78 Seimo nariai: už – 76, prieš – 1, susilaikė 1 Seimo narys. Įstatymas (projektas Nr. XIIIP-843) priimtas. (Gongas)
Replika po balsavimo – G. Skaistė.
G. SKAISTĖ (TS-LKDF). Viena, norėčiau pasveikinti valdančiąją daugumą susidorojus su opozicine partija. Ir kita, norėčiau pasakyti P. Urbšiui, kuris praeitą kartą minėjo, kad Tėvynės sąjunga specialiai pateikė V. Semeškos kandidatūrą, kai žinojo, kad yra užregistruotas šitas įstatymo projektas. Galiu pasakyti, kad Tėvynės sąjunga V. Semeškos kandidatūrą pateikė gegužės 24 dieną, o šitas įstatymas, kuris buvo nukreiptas tam, kad jis būtų iš ten išmestas, buvo užregistruotas birželio 22 dieną, t. y. praėjus mėnesiui po to, kai Tėvynės sąjunga pateikė savo kandidatą.
PIRMININKAS. P. Urbšio reakcija. Prašom.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiamoji, norėčiau priminti. Tuo metu, kai jau buvo pateiktas įstatymo projektas, vyko diskusijos ir vyko diskusijos, noriu priminti, su jūsų frakcijos pirmininku. Aš tada jo klausiau, kodėl jūs vis dėlto užsispyrę laikotės tos pozicijos, kad šitas žmogus turi tapti VRK nariu, nors jis buvo patvirtintas tik rudenį, rugsėjo mėnesį? Jis man atsakė, kad jis yra pavargęs nuo savo darbo Druskininkų taryboje ir yra apsisprendęs dirbti Vyriausiojoje rinkimų komisijoje. Jeigu jums kas nors neaišku, paklauskite savo frakcijos pirmininko, kodėl jis pats sudarė tokias galimybes atsidurti dviprasmybėje ne tik V. Semeškai, bet ir jums.
11.35 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl galimos neteisėtos įtakos ir (ar) poveikio Lietuvos politikams, valstybės tarnautojams ir politiniams procesams Lietuvoje parlamentinio tyrimo atlikimo sudarymo“ projektas Nr. XIIIP-2403(2) (priėmimas)
PIRMININKAS. Darbotvarkės 1-6 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl galimos neteisėtos įtakos ir (ar) poveikio Lietuvos politikams, valstybės tarnautojams ir politiniams procesams Lietuvoje parlamentinio tyrimo atlikimo sudarymo“ projektas Nr. XIIIP-2403. Pranešėja… Pastabų nėra.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų ir pataisų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta.
2 straipsnis. Komisiją sudaryti iš 12 Seimo narių. Dabar yra jau ir pavardės: R. Andrikis, V. Ąžuolas, D. Gaižauskas, E. Gentvilas, J. Jarutis, M. Mackevič, K. Mažeika, A. Norkienė, V. Poderys, A. Skardžius, I. Šiaulienė, A. Širinskienė. Ar galime pritarti bendru sutarimu tokiai sudėčiai? Pritarta.
3 straipsnis. Paskirti komisijos pirmininką. Komisijos pirmininko pasiūlymo dar nėra, turime daryti pertrauką. Komisijos nariai, prašome susirinkti čia. Penkių minučių pertrauka.
Pertrauka
PIRMININKAS. Gerbiami kolegos, tęsiame posėdį. Komisija išsirinko pirmininką, ir skiriame komisijos pirmininke Seimo narę A. Širinskienę. (Plojimai) Ar galiu suprasti, kad plojimai reiškia pritarimą bendru sutarimu? Balsuojame dėl 3 straipsnio. Kas pritariate 3 straipsniui, kad A. Širinskienė taptų komisijos pirmininke, balsuoja už, kiti – kitaip.
Balsavo 73 Seimo nariai: už – 60, prieš – 9, susilaikė 4 Seimo nariai. A. Širinskienė paskirta komisijos pirmininke. 3 straipsniui pritarta.
4 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Galime 4 straipsniui pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū, pritarta.
5 straipsnis. Taip pat pasiūlymų nėra. Galime pritarti tam, kad komisija pateiks išvadą ir nutarimo projektą iki 2019 m. gegužės 1 d.? Pritariame bendru sutarimu. Ačiū.
Motyvai dėl viso. Motyvai už – Seimo narys M. Puidokas.
M. PUIDOKAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, konservatorių lyderiai dažnai pateikia argumentų, kad nereikia mums grįžti į praeitį ir turime netirti galimai nusikalstamų tuometinių vyriausybių ar aukšto rango politikų neskaidrių ryšių su stambiu verslu. Aš kategoriškai nesutinku su tokia pozicija. Mūsų pareiga prieš Lietuvos visuomenę yra analizuoti šios nesenos praeities veiksmus siekiant ne tik išsiaiškinti kaltininkus ir juos paviešinti, bet, svarbiausia, norint ateityje išvengti tokių veiksmų. Tik žinanti tiesą visuomenė gali priimti atsakingus sprendimus balsuodama rinkimuose. Tų politikų, kurie prisidėjo prie korupcinių projektų bei veikų, privalo nelikti mūsų politinėje padangėje.
Metai iš metų žiniasklaidoje atliekami tyrimai ir nuosekliai keliami klausimai dėl šimtamilijoninių neskaidrių energetikos ir kitų sričių projektų. Pavyzdžiui, LRT prieš kelias savaites paskelbė vieną iš tokių tyrimų apie „Rosatom“ ir jos įmonių įtaką Lietuvos valstybės institucijoms. Įvardinamos galimos sąsajos tarp privačių ir valstybės įmonių, skelbiami galimi tarpininkai. Manyčiau, kad tai yra pakankamas įrodymas, kad tokio pobūdžio komisija yra labai reikalinga, nes visuomenėje kilo daug rimtų klausimų. Į juos privalome atsakyti, nes kalbame apie milijonines sumas, kurios yra labai svarbios mūsų mažos šalies biudžetui.
Būtų keista, jei mes nieko nesiimtume, negirdėtume, apsimestume, kad nematome, kas vyksta aplinkui. Galbūt teisinės institucijos neturi pagrindo šiuo metu pradėti ikiteisminius tyrimus, tačiau būtų keista, jei parlamentas nereaguotų į šią ar panašią informaciją. Todėl raginu visus balsuoti už ir palaikyti.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Pirma, gerbiami kolegos, tokios komisijos kūrimas yra akivaizdus nepasitikėjimas valstybės saugumą užtikrinančiomis institucijomis: Valstybės saugumo departamentu, Specialiųjų tyrimų tarnyba, Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnyba. Iš tikrųjų yra daug institucijų, kurios dirba ir turi dirbti savo darbą. Čia panašu, kad Seimas imasi jų veiklos, jų atsakomybės ir jų pareigos. Man atrodo, jeigu yra tokia iniciatyva, reikėtų klausti, ar jūs ir toliau pasitikite tomis institucijomis, kurios turi daryti savo darbą?
Antras dalykas, į kurį atkreipčiau dėmesį, komisijos tyrimo objektas ir laikotarpis. Objektas ir pažeidimai, kurie tiriami, yra universaliai žalingi, nepriklausomai nuo tiriamo periodo, tačiau jūs vis dėlto pasirenkate iki 2016 metų. Kodėl ne iki 2018 metų, kas apimtų ir valstiečių valdymo laikotarpį, kad galėtume išsiaiškinti ir pažiūrėti, ką jūs nuveikėte ir kaip jūs valdėte valstybę, ar nebuvo neteisėtos veikos? Bet vis dėlto toks sprendimas nėra priimtas ir apsiribojama labai aiškiai tuo laikotarpiu, iki tada, kai atėjo valstiečiai į valdžią.
Ir trečias dalykas. Na, akivaizdu, kad visa tai yra vedama keršto ir neapykantos. Vis dėlto, gerbiami valstiečiai, aš neabejoju, kad ne visi žmonės, kurie balsavo už jus, yra pikti ir tokie išalkę keršto ir neapykantos. Manau, kad dalis žmonių, gerų žmonių, kurie tikėjo jumis, iš jūsų tikėjosi ne karo, ne kovos, ne muštynių, ne komisijų, bet konstruktyvaus darbo, kažkokių realių pasiūlymų, kurie duotų kokią nors naudą žmonėms, o ne rodytų muštynes, politines intrigas, neapykantą ir skleistų pyktį. Tai kviečiu labai rimtai susimąstyti ir nekurti tokios komisijos, o imtis realių darbų.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys P. Urbšys.
P. URBŠYS (MSNG). Kritiškai vertinu aptakių klausimų komisijų sudarymą. Bet jei balsuočiau prieš ar susilaikyčiau dėl tokios komisijos sudarymo, prieštaraučiau savo nuostatai ištirti Rusijos valstybės energetinių interesų atstovų įtaką ir kitoms partijoms, kurių ryšiai ankstesnėje komisijoje nebuvo plačiai atskleisti. Tačiau, tikiuosi, Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos lyderis R. Karbauskis, vienas iš tokios komisijos sudarymo iniciatorių, suvokia, kad kiek jis stengsis išviešinti vienos ar kitos verslo grupės įtaką politikams, tiek išryškins savo, kaip verslininko, įtaką politikams, kurie tampa jo Agrokoncerno interesų įkaitais, kai neleidžiama Seimui sudaryti komisijos dėl R. Karbauskio koncerno veiklos ištyrimo. Todėl balsuoju už Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos siūlomą sudaryti komisiją dėl kitų verslo grupuočių įtakos politikams, tikėdamasis, kad tai sukurs prielaidas ir precedentą anksčiau ar vėliau grįžti prie koncerno nutylėtų reikalų.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys J. Džiugelis. Nėra. Motyvai prieš – Seimo narys A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiami kolegos, suprantu, kad visada prieš rinkimus žadėti yra labai lengva, prižadama labai daug – kisieliaus upės, manų krantai, ir po to, kai nevykdai, tada ieškai priežasčių, kaip čia pasiteisinti arba parodyti, kad darbas vis tiek vyksta. Tada pradedama kurti daug ir įvairių komisijų. Visada mūsų frakcija ir aš asmeniškai – prieš komisijų tyrimą. Jeigu tai yra nusikaltimai, tam yra įvairūs organai, tegul jie tiria ir priima sprendimus.
Man atrodo, kad Lietuvos žmonės iš mūsų laukia visiškai kitokių darbų, nes jeigu išeitų su klausimėliu ir paklaustų, kokias komisijas Seimas šiandien sudarė, tai turbūt 99,9 % Lietuvos gyventojų negalėtų atsakyti, bet jie aiškiai pasakytų, ko nepadaro Seimas. Čia yra pagrindinis dalykas. Jeigu prisimintume vėl Valstiečių ir žaliųjų rinkiminę kampaniją, ten buvo kalbama apie darną, net penkias darnas. Komisijų kūrimas niekaip neprisideda prie tos darnos ir todėl raginu, kaip parašyta mūsų I rūmuose, pacituosiu J. Basanavičių: „Atsikvošėkime, ką mes darom!“ Dveji metai – jau Seimo vidurys, o rezultatai yra tik į blogąją pusę. Taigi balsuokime prieš tokių komisijų sudarymą.
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (MSNG). Gerbiamieji Seimo nariai, aš norėčiau sureaguoti į savo kolegos P. Urbšio kalbą. Gerbiamas Povilai, juk žemės ūkio srityje žemės koncentracija įvyko daug anksčiau. Buvo ir socialdemokratai valdžioje, ir konservatoriai buvo valdžioje ir jie priiminėjo įstatymus. R. Karbauskio Agrokoncernas buvo sukurtas ne tada, kai R. Karbauskis tapo Seimo nariu. Aš klausiu, kodėl tada, kai turėjo Seime daugumą, nebuvo sudaromos komisijos ir nesiaiškinami tie klausimai, kurie parūpo šiandien?
Paprasčiausiai dėl to, kad buvo sudaryta… šita komisija siūloma tik dėl to, kad buvo sudaryta komisija dėl LRT finansinės veiklos tyrimo, dėl to, kad yra sudaroma šita komisija ir kad VSD… komitetui buvo pavesta tirti tam tikras funkcijas, išaiškino politinių partijų ryšius su verslo grupuotėmis ir daromą įtaką. VSD… komiteto tyrimas atskleidė tik labai mažą dalį, kaip yra užvaldyta Lietuva.
Dar dėl to sudarė šitą komisiją, bando sudaryti dėl Agrokoncerno, kad buvo sudaryta komisija dėl skolinimosi beveik 8 mlrd. Lt krizės sąlygomis beveik po 10 % metinių palūkanų. Ar jūs įsivaizduojate? Sukėlė krizę bankai. Atėmė pensijas, sumažino pensijas ir vėl per palūkanas grąžino bankams milijardines sumas.
Štai kokia yra priežastis. Man atrodo, gal ateis toks laikas, kai turės daugumą, neduok Dieve, konservatoriai ir sudarys tas komisijas, o ta komisija – tik kerštas. Aš manau, visuomenė turi žinoti tiesą. Galų gale manau, kadangi A. Širinskienė, principinga, garbinga, nepalaužiama Seimo narė, bus komisijos pirmininke, tikrai ne tik mes, Seimo nariai, bet daug sužinos apie Lietuvos užvaldymą, apie slaptas pažymas, kaip buvo skiriami savi žmonės į atskiras pareigas, kad prastumtų vieną ar kitą įstatymą. Aš manau, kad šita komisija labai reikalinga.
PIRMININKAS. Laikas! Laikas, kolega!
P. GRAŽULIS (MSNG). Tikiuosi, kad dirbs tikrai principingai ir aktyviai. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Motyvai prieš – Seimo narys J. Džiugelis.
J. DŽIUGELIS (MSNG). Ačiū, Pirmininke, už suteiktą žodį. Atsiprašau, truputėlį pavėlavau.
Gerbiamieji kolegos, ypač kreipiuosi į valstiečius – buvusius frakcijos kolegas. Gerbiamieji, vienas iš šios komisijos tikslų yra išsiaiškinti apie galimai neteisėtą kišimąsi į politinį procesą. Gerbiami kolegos, aš nežinau, jūs galbūt buvote suklaidinti, bet noriu atkreipti dėmesį – būtent šita komisija, dabar kuriama, bus politinis ginklas, politinis įrankis arba ginklas daryti įtaką Prezidento rinkimams. Šitos komisijos darbo pabaigos numatyta data – kitų metų gegužė, būtent tada, kai bus Prezidento rinkimai. Šitas ginklas, dabar jūsų rankomis sukurtas, bus įdėtas į stalčių, kitų metų gegužės mėnesį bus ištrauktas ir bus šaudoma į politinį oponentą, kandidatą į Prezidentus. Galbūt bus šaudoma į koją, galbūt į ranką, o galbūt tiesiai į širdį. Ar jūs suprantate, kad dabar šitos komisijos sudarymas taps tuo politiniu įrankiu, kuriuo manipuliuojant bus galima veikti politinį procesą?
Gerbiamieji, aš jūsų labai prašau – nebalsuokite už šitos komisijos sudarymą. Jeigu norite tirti, prašau atidėti šitą klausimą ir padarykime du paprastus dalykus: pratęskime šitos komisijos laiką iki kitų metų rugsėjo mėnesio ir tirkime LEO laikotarpį. Tada bus viskas sąžininga ir skaidru.
PIRMININKAS. Laikas!
J. DŽIUGELIS (MSNG). Prašau – nebalsuokite už.
PIRMININKAS. Ir motyvai prieš – Seimo narys E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Jeigu nematytume tam tikros patirties jau šiame parlamente, gal būtų galima lengvesne širdimi balsuoti, tačiau mes matome komisijų vajų ir kartais jau išsakomas išankstines nuomones. Noriu pacituoti, kad, rodos, rugsėjo 12 dieną Lietuvos radijo laidoje „60 minučių“ diskutavo mano tikrai gerbiamas kolega S. Jakeliūnas su mano taip pat gerbiamu A. Kubiliumi dėl pradedamo parlamentinės tyrimo komisijos darbo dėl krizės. Ponas S. Jakeliūnas, komisijos pirmininkas, toje radijo laidoje pasakė, kad ponas G. Nausėda neturėtų dalyvauti Prezidento rinkimuose. Žurnalistas paklausė, kodėl gi neturėtų. Ponas S. Jakeliūnas tada atsakė, kad neturėtų, nes jis ir skandinaviški bankai yra kalti dėl tos krizės. Žurnalistui liko tik nusistebėti, kad tyrimas dar tik pradedamas, o komisijos pirmininkas jau viešai sako savo nuomones. Tai tiek apie gerbiamąjį S. Jakeliūną ir tą patirtį.
Taigi, pasisakau prieš šitą komisiją, tačiau dalyvauju jos darbe nuo frakcijos, kad matyčiau, ar viskas vyksta gerai, ar yra manipuliacijų, ar yra išankstinė nuomonė suformuota. Prašau priimti mane šitoje komisijoje kaip opozicijos atstovą, kuris nori matyti, kaip valdantieji dirba. Aš tikiuosi palaikymo tam demokratinio proceso prižiūrėjimui ir iš Lietuvos lenkų rinkimų akcijos-Krikščioniškų šeimų sąjungos frakcijos. Ir pabaigoje visiškai sutinku su P. Gražuliu, kad A. Širinskienė yra nepalaužiama. Noriu pažadėti, kad aš jos ten ir nebandysiu laužti. (Šurmulys salėje)
PIRMININKAS. Motyvai už – Seimo narys A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Aš labai trumpai, gerbiamas Pirmininke, aš norėčiau padrąsinti konservatorius. Nebijokite!
PIRMININKAS. Motyvai išsakyti, balsuojame.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 98 Seimo nariai: už – 67, prieš – 28, susilaikė 3. Nutarimas (projektas Nr. XIIIP-2403) priimtas. (Gongas)
Replika po balsavimo – P. Urbšys.
P. URBŠYS (MSNG). Kadangi gerbiamas P. Gražulis uždavė man klausimą, tai noriu pasakyti, kad lygiai taip pat ir man liko neaišku, kai aš tiek frakcijos, tiek R. Karbauskio klausiau, ko bijome. Tai jeigu sprendimai buvo priimti kitų politinių daugumų dėl žemės koncentracijos, dėl trąšų ir dėl kitų reikalų, kur dabar abejojame dėl Agrokoncerno skaidrumo, bet jis kažkodėl nusprendė nuleisti šlagbaumą būtent daugumos rankomis, čia man ir liko neaišku, ko jis bijo.
PIRMININKAS. R. Karbauskis – replika po balsavimo.
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Noriu visus nuraminti ir pasakyti, kad mes su G. Landsbergiu susitarėme, kad Agrokomisija bus Kaimo reikalų komiteto pagrindu, kaip mes ir siūlėme. Aš tikiuosi, kad projektas bus įregistruotas šią arba kitą savaitę ir mes turėsime progos tą komisiją sudaryti. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmoji pavaduotoja R. Baškienė.
11.59 val.
Seimo nutarimo „Dėl Manto Martišiaus atleidimo iš Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko pavaduotojo pareigų ir dėl Manto Martišiaus paskyrimo Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininku“ projektas Nr. XIIIP-2549 (pateikimas)
PIRMININKĖ (R. BAŠKIENĖ, LVŽSF). Gerbiamieji kolegos, mieliausia matyti jūsų šypsenas ir nusiteikimą dirbti. O kad toliau turime dirbti, tai išties rodo mūsų darbotvarkė, kurią patvirtinome. Leiskite paskelbti darbotvarkės 1-7 klausimą, projektą Nr. XIIIP-2549, pakviesti R. Karbauskį… pakviesti R. Karbauskį pateikti Seimo nutarimo „Dėl Manto Martišiaus atleidimo iš Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko pavaduotojo pareigų ir dėl Manto Martišiaus paskyrimo Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininku“. Prašom.
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, Kultūros komitetas vykdo savo numatytą darbą, t. y. mes iš tikrųjų svarstėme galimą kandidatą į Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininkus. Juo pasiūlyti buvo du kandidatai. Komitete buvo balsuojama, keturis balsus surinko M. Martišius, du balsus – D. Radzevičius. Taigi mes siūlome M. Martišių į Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininkus, bet kadangi jis dabar yra pavaduotojas, tai mes turime padaryti du tokius sprendimus. Pirma, atleisti M. Martišių iš Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko pavaduotojo pareigų, po to paskirti M. Martišių Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininku.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jums klausimai neužduodami. Kviečiamas gerbiamas M. Martišius. Prašom.
M. MARTIŠIUS. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Ačiū pirmiausia už suteiktą galimybę pasisakyti. Aš pabandysiu trumpai ir kaip galima konkrečiau dėl medios dalykų, kurie yra Lietuvos radijo ir televizijos komisijos sudėtinė darbo dalis. Pirmiausia aš turiu pasakyti, kad gyvename iš tikrųjų didžiulių pokyčių laikotarpiu, kai dėl technologijų transformacijos keičiasi pati medios aplinka ir tą kaitą mes vis labiau pajusime Lietuvoje. Pajutimas Lietuvoje bus toks, kad didieji rinkos žaidėjai, pasauliniai rinkos žaidėjai vis labiau skverbsis į mūsų rinkos vidų, o mūsų rinkos vidaus žaidėjams teks prie to prisitaikyti.
Kitas labai svarbus Lietuvos radijo ir televizijos komisijos darbas, kurį teks nuveikti, tai yra audiovizualinės naujos direktyvos perkėlimas iš Europos teisės į mūsų nacionalinę teisę, čia kartu dirbant su Kultūros ministerija ir taip pat kartu su Seimu. Jau gruodžio arba lapkričio mėnesį nauja direktyva turėtų būti įrašyta į Europos teisingumo žurnalą. Aš sakyčiau, vienas iš svarbių klausimų, kuris iš tikrųjų gali būti skubos tvarka, tai yra tai, kad mes, Lietuva, toje direktyvoje pasiekėme labai, mano galva, svarbų proveržį, t. y. galimybę užsitikrinti greito reagavimo procedūrą dėl nacionalinio saugumo tikslų. Pagal dabartinę galiojančią teisę Lietuvos radijo ir televizijos komisija gali imtis veiksmų prieš informacines atakas esant trims atvejams. Pirmas atvejis – mes turime fiksuoti, kad kažkas atsitiko, tada palaukti antro atvejo, jeigu mums nepavyksta, ir tik trečiu atveju mes galime imtis veiksmų. Pagal naują direktyvą ypatingais atvejais užteks po vieną pažeidimą, po kurio galėtume imtis tam tikrų sankcijų prieš mūsų informacinę erdvę pažeidžiančius subjektus. Šiuo atveju turiu galvoje tai, kad kitais metais turėsime net tris svarbius rinkimus, ir gali būti, kad tų rinkimų metu kažkas norės piktavališkai pabandyti veikti, apeidami mūsų žaidimo taisykles, bandydami daryti mums įtaką. Todėl manau, kad tai bus vienas iš svarbiausių dalykų, ką reikės daryti.
Kalbant apie Lietuvos radijo ir televizijos komisijos darbą, aišku, Lietuvos radijo ir televizijos komisijai reikės tęsti tuos pradėtus darbus, ateis autorių teisių gynimas internete, bus priskirta nauja funkcija, bendravimas su rinkos dalyviais. Pačiai komisijai turbūt reikia įsidiegti ISO standartus, kad ji būtų efektyvesnė, geriau dirbanti.
Pabaigai norėčiau pasakyti taip, aš manau, kad turiu pakankamai žinių, energijos bagažą eiti šiuo pramintu keliu. O dar paskutinis žodis, kuris yra galbūt svarbus, tai vadinamoji „MG Baltic“ istorija. Galiu patikinti, kad aš nesu susijęs nei su šiuo koncernu, nei su kokiu nors kitu rinkos žaidėju, esu nepriklausomas. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiamas kolega. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. A. Anušauskas. Ruošiasi A. Armonaitė.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Atsiprašau. Turiu klausimą apie jūsų prioritetus, nes vis dėlto ir jūsų veiklos, darbinės veiklos specializacija ilgą laiką yra informaciniai karai. Be abejo, jūs giliai suprantate šitą problematiką. Tačiau pasaulis keičiasi, internetas duoda daug galimybių, ir tas Radijo ir televizijos komisijos programų licencijavimas ne visada duoda tą efektą, kokio tikimės. Aš ne prieš interneto uždarumą ar uždarymą, tačiau vis dėlto, jeigu tas informacinis karas persikelia į internetinę erdvę, ką gali Radijo ir televizijos komisija šiuo atveju? Ir apie prioritetus.
M. MARTIŠIUS. Labai dėkui už klausimą. Jūs esate visiškai teisus, kad televizijos keliasi iš eterio į internetą ir būtent internete reikia rasti tam tikrus sprendimus. Du dalykai. Vienas dalykas, ką pakartosiu, naujoji direktyva (audiovizualinė) suteiks tam tikras galimybes ir ten veikti, kad galėtume užkardyti. Kitas dalykas, nes čia buvo tos direktyvos… Greitos reagavimo procedūros tikslas (…) direktyvoje buvo Lietuvos kaip diplomatijos ir Radijo ir televizijos ir kitų institucijų prioritetas, kad toks dalykas atsirastų.
Kitas dalykas dėl interneto. Nuo 2017 metų galioja Visuomenės informavimo įstatymo pataisa, kad visi transliuotojai, kurie transliuoja, teikia televizijos programas internetu, turėtų apie savo veiklą informuoti Lietuvos radijo ir televizijos komisiją. Jeigu jie to nepadaro, mes galime laikyti, kad tai yra neteisėta rinkos dalyvių veikla, kad tai yra neteisėtas dalykas, ir imtis tam tikrų priemonių. Kai kuriuose kanaluose paprasčiausiai jau dabar randame būdų, kad arba tie žaidėjai pas mus užsiregistruotų… O ką reiškia užsiregistravimas? Tai automatiškai visų žaidimo taisyklių priėmimas, arba mes pradedame, taikome sankcijas iki blokavimo blogiausiu atveju.
PIRMININKĖ. Dėkojame. Klausia A. Armonaitė. Ruošiasi A. Sysas.
A. ARMONAITĖ (LSF). Dėkoju. Gerbiamas pretendente, daug jūsų veiklos srityje yra techninių dalykų, bet aš noriu paklausti politinio klausimo. Kaip jūs vertinate Seime vykdomą ar vykdytą Lietuvos Radijo ir televizijos, tai yra nacionalinio transliuotojo, tyrimą ir preliminarias jo išvadas? Ar jums atrodo adekvatu ir normalu, kad politikai kišasi į žiniasklaidos autonomiją ir laisvę, nepaisant to, kad televizija ir radijas yra finansuojami valstybės? Ar jums neatrodo, kad čia lazda yra šiek tiek perlenkta?
M. MARTIŠIUS. Kaip pasakyti? Kadangi esu keturių vaikų tėvas, visą laiką reikia rasti tam tikrą balansą tarp griežtumo ir atlaidumo. Aš sutinku, kad situacija būtų labai tragiška, jeigu mes, Seimas, Vyriausybė ar prezidentūra pradėtų kištis į, pavyzdžiui, turinio reguliavimą ir pradėtų sakyti, kad, na, žinote, mums jūsų reportažas nepatiko, dėl to paprašysime, neprašysime… pakeisti ar panašiai. Toks dalykas būtų labai labai neigiamas.
Kitas dalykas, kadangi Lietuvos radijas ir televizija (LRT) yra finansuojamas iš mokesčių mokėtojų, o tai yra mūsų visų pinigai, tai pasižiūrėti, kaip tai yra administruojama, kaip tai daroma, aš manau, tai yra tam tikra prasme ir logiškas dalykas, tik svarbiausia neperlenkti lazdos, svarbiausia.
Noriu priminti visiems Seimo nariams, kad Lietuvos radijo ir televizijos komisija nėra LRT taryba. LRT taryba yra ta institucija, kuri įstatymiškai atskaitinga arba atsakinga už LRT turinį, už LRT finansus. Mes, kaip Lietuvos radijo ir televizijos komisija, esame atskaitingi už visos rinkos priežiūrą. Labai detaliai aš apie LRT negaliu pasakyti, nes ten reikėtų prieiti prie tų duomenų, kurių jie mums neteikia. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Sysas. Ruošiasi R. Šarknickas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis, aš norėčiau paklausti, jūs daug dėstėte, keliuose universitetuose. Ar dabar gavęs paaukštinimą iš pavaduotojų į vadovus skirsite laiko ir studentams?
M. MARTIŠIUS. Prieš ateidamas į Lietuvos radijo ir televizijos komisiją dirbti visu etatu, taip, aš dėsčiau Vilniaus universitete ir Karo akademijoje. Kadangi teko dirbti, tada man teko atsisakyti dėstymo Lietuvos karo akademijoje, likau tik Vilniaus universitete puse etato ir dėstau vakarais, turėdamas vieną kursą. Aš esu sumažinęs maksimaliai kiek galima, o jeigu aš matysiu, kad aš nesugebu, nesuvaldau situacijos, žinoma, aš universitetinę karjerą stabdysiu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia R. Šarknickas. Ruošiasi P. Gražulis.
R. ŠARKNICKAS (LVŽSF). Laba diena, norėčiau paklausti jūsų nuomonės, ką jūs manote dėl Seimo arba Prezidentės šešeriems metams skiriamų LRT komisijos narių, dėl trukmės? Ar nemanote, kad tai galėtų būti lanksčiau, trumpiau, kad nebūtų vienos kurios nors Seimo kadencijos… ilgai turėti savo tuos pačius asmenis? Iš demokratinės pusės aš turiu tam tikrų įtarimų, kad tas laikas yra ganėtinai ilgokas, palyginti su Čekijos televizijos valstybiniais kanalais. Kokia jūsų nuomonė būtų šiuo klausimu?
M. MARTIŠIUS. Kaip sako, kiekviena lazda turi du galus. Aš galėčiau pasakyti taip, bet tam tikra prasme paskirti LRT tarybos nariai, kurie paskirti šešeriems metams, pasikeitus situacijai lieka, ir galbūt jau neatitinka tos dienos realijų. Kita vertus, tam tikru būdu užtikrinamas tam tikras politinės valdžios nesikišimas į žiniasklaidą, o tai, aš manau, yra be galo svarbu.
Aš galiu pateikti kontrapavyzdį apie Lietuvos radijo ir televizijos komisiją. Faktiškai ji yra paskirta vienu metu, tuo pačiu metu, ir mūsų kadencijos faktiškai baigiasi tuo pačiu laikotarpiu. Kas galėtų formaliai atsitikti, jeigu parlamentas tų pačių narių į Radijo ir televizijos komisiją nepaskirtų: visa komisija 100 % atsinaujintų ir dėl to nėra tam tikros institucinės praeities arba to tęstinumo. Tad toks klausimas… Na, kiekvienas mechanizmas turi savų pliusų, savų minusų, manau, kad taip, kaip yra dabar, yra pakankamai užtikrinamas toks medijos priemonės nepriklausomumas. Dėkui.
PIRMININKĖ. Ačiū. Paskutinis klausia P. Gražulis. Prašau, kolega.
P. GRAŽULIS (MSNG). Gerbiamas pranešėjau, aš irgi noriu jums užduoti vieną politinį klausimą. Kas sovietmečiu reguliavo žiniasklaidą, mes žinome: KGB, GALVLIT’as ir kiti. Visa visuomenė mato, kad net visuomeninis transliuotojas, nekalbant apie kitas – apie „MG Baltic“ grupę, kuri valdė televiziją, kas juos valdė, jau sužinojome, ir kokius tikslus turėjo. Ar jūs galėtumėte atskleisti paslaptį, vis tiek dirbate toje tarnyboje, kas šiandien valdo žiniasklaidą? Jūs pažiūrėkite: tik sudaryta komisija dėl skolinimosi, ir ponas S. Jakeliūnas puolamas tiesiog kiekvieną dieną. Tapo patyčių objektu – pasityčioja, cinizmo televizija. Ir ką jūs siūlytumėte, kad Lietuvos žiniasklaida būtų laisva, kad nebūtų valdoma, ar jūs turite kokių nors idėjų?
M. MARTIŠIUS. Dėkui už klausimą. Iš tikrųjų šiandien mes neturime nei GLAVLIT’o, nei kitos institucijos, kuri valdytų ir iš viršaus nuleistų ir nurodytų. Mes galime pasidžiaugti, kad mūsų žiniasklaida yra nepriklausoma. Kita vertus, aišku, galime pasakyti ir kitą dalyką, pavyzdžiui, „MG Baltic“ situaciją. Mes visi matydavome, kad vienoje televizijoje ta situacija arba būdavo nenušviečiama, arba būdavo pasakoma, kad vienas verslininkas su vienu politiku yra teisiami neminint kanalo. Ta situacija yra bloga, bet čia yra ir Seimo galimybės, yra Visuomenės informavimo įstatymo pagrindiniai principai, kurie sako, kad informacija turi būti nešališka, kad būtų pristatomos visos pusės ir t. t. Tačiau pasakius, kokia ta informacija yra, nėra pasakyta, o kas bus, jeigu taip nebus, to nėra. Ir tada tie visuomenės informavimo principai, kurie yra patys svarbiausi, iš kurių turėtų būti tarsi ant fundamento statomas tas namas, lieka tokie tušti žodžiai, tuščias indas.
Galimas daiktas, kad galbūt kaip ir Jungtinėje Karalystėje, kur yra toks reguliuotojas „Ofcomas, kuris kartkartėmis žiūri, ar žiniose, pokalbių laidose, kitur nėra pažiesta informacija, ar nėra ji šališka ir t. t. Tas galėtų būti, bet tam jau reikia įstatymo pakeitimo. Dėkui jums už klausimą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiami kolegos, po pateikimo nebalsuojama. Dabar, jūs žinote, frakcijos pasiskelbė susitikimus, tad kviečiame susitikti, išgirsti visus likusius klausimus.
P. Gražulis dėl vedimo tvarkos? Prašau.
P. GRAŽULIS (MSNG). Ne, replika po balsavimo. Aš…
PIRMININKĖ. Dar nebalsavome. Ir nebalsuosime.
P. GRAŽULIS (MSNG). Tai galbūt dėl vedimo tvarkos.
PIRMININKĖ. Jūsų replika. Prašau.
P. GRAŽULIS (MSNG). Tikrai man padarė gerą įspūdį, kadangi jis pastebėjo, kad yra problemų, ir pasiūlė, kaip tas problemas spręsti, kad žiniasklaida būtų laisva, neužvaldyta ir netenkintų kažkokių politinių ar verslo interesų. Ačiū jums už atsakymą. O manau, kad Seimui pateiksime įstatymo pataisas, kad ne tik būtų deklaruojama, kad turi laikytis garbingos politikos – išklausyti kitą nuomonę, bet ir to laikytis, ir būtų priimtos sankcijos.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiami kolegos, ar galime paskirti pagrindiniu komitetu Kultūros komitetą? Galime bendru sutarimu. Ir jeigu spės frakcijos susitikti, tai galbūt rugsėjo 27 dieną galime svarstyti? Tiesiog eigoje matysime. Gerai. Ačiū.
12.16 val.
Seimo nutarimo „Dėl 2019 metų Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų“ projektas Nr. XIIIP-2529(2) (svarstymas ir priėmimas)
Skelbiu kitą mūsų darbotvarkės 1-8 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl 2019 metų Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų“ projektas Nr. XIIIP-2529(2). Svarstymas. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada, kviečiu G. Burokienę.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė šio nutarimo projektą ir (4 – už, susilaikė 1) pritarė šiam nutarimo projektui.
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiamoji kolege. Norinčių dalyvauti diskusijoje nėra. Tad prašau jus likti tribūnoje. Yra gautas vienas pasiūlymas Seimo nario J. Oleko. Jo nematau. A. Sysas nori pristatyti. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiami kolegos, gerbiama pirmininke, paprasčiausiai mes pasiūlėme, kadangi viskam yra pasiruošta, nutarimas paruoštas, jau kai kas trykšta energija mestis į kovą už savivaldą, tai mums nesuprantama, kodėl įsigaliojimas yra lapkričio 7 dieną. Formaliai mes suprantame, kad skaičiuojame nuo mandato praradimo – penki mėnesiai, nė vienos dienos daugiau, ir taškas. Betgi įstatyme parašyta – ne mažiau kaip penki mėnesiai. Tai niekas netrukdo mums, kad įstatymas, tiksliau, data pradėtų galioti nuo paskelbimo datos, t. y. priimame nutarimą, kad paskelbiame datą – kovo 3 dieną, ir prašau pradėti daryti darbus, pradėti agituoti piliečius dėl savivaldos rinkimų.
Aš čia įžvelgiu sąmokslo teoriją. Galite paneigti, gerbiama pirmininke, kad tai yra specialiai daroma, vilkinama vėlgi dėl vieno įstatymo – dėl vadinamojo G. Palucko įstatymo, kad jis negalėtų kandidatuoti, nes mes vėl užsakėme ekspertų išvadą, vėl bandysite greitai nupirkti ekspertų išvadas, kad iki lapkričio 7 dienos būtų priimtas įstatymas, kad gerbiamas G. Paluckas negalėtų kandidatuoti net į Vilniaus merus. Neslėpkime, mes suaugę žmonės.
PIRMININKĖ. Dėkoju už sąmokslo teoriją. Ir paneigimas ar patvirtinimas – G. Burokienė. Komiteto nuomonė.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Mes net nesvarstėme komitete tokių, kaip jūs ką tik sąmokslo teoriją pavadinote sąmokslu ir ne sąmokslu… Ir komitetas bendru sutarimu pritarė iniciatorių siūlomam nutarimo projektui, t. y. pono J. Oleko nepritarė pasiūlymui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Norinčių išsakyti motyvus dėl pasiūlymo nėra.
Prašom balsuoti už Seimo narių J. Oleko ir grupės kitų pasiūlymą išbraukti įsigaliojimo datą – 2018 m. lapkričio 7 d.
Balsavo 75 Seimo nariai: už pasiūlymą – 23, prieš – 31, susilaikė 21. Pasiūlymui nepritarta.
Po svarstymo motyvai. Norinčių kalbėti nėra. Galime bendru sutarimu? Balsuojame. Prašau balsuoti po svarstymo.
Balsavo 81 Seimo narys: už – 75, prieš – 4, susilaikė 2. Po svarstymo pritarta. Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Galime pritarti bendru sutarimu? Galime pritarti.
Priėmimas. Motyvai. Minutėlę, tuoj! Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 82 Seimo nariai: už – 73, prieš – 5, susilaikė 4. Skelbiame, kad savivaldybių tarybų rinkimai vyks kovo 3 dieną. (Gongas)
12.21 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimų skyrimo“ projektas Nr. XIIIP-2530(2) (svarstymas ir priėmimas)
Kitas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimų skyrimo“ projektas Nr. XIIIP-2530. Kviečiu G. Burokienę, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Komitetas, už balsavus 4, susilaikius 1, pritarė Seimo nutarimo projektui.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskutuoti niekas neužsirašė. Motyvai po svarstymo. Pasiūlymų nebuvo gauta. Dėkoju. Norinčių kalbėti nėra. Bendru sutarimu galime sutarti? Sutariame bendru sutarimu po svarstymo.
Ypatingai skubai galime pritarti? Seimo Pirmininkas ją siūlo. Galime.
Priėmimas. Du straipsniai. 1 straipsnis – skirti 2019 m. gegužės 12 d. Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimus. 2 straipsnis – įsigalioja 2018 m. lapkričio 12 d. Pastraipsniui pritarėme. Dėl viso norinčių kalbėti nėra. Balsuojame.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 86 Seimo nariai ir vienbalsiai 86 Seimo nariai pritarė Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimų datai gegužės 12 dieną. (Gongas)
12.23 val.
Seimo nutarimo „Dėl rinkimų į Europos Parlamentą datos paskelbimo“ projektas Nr. XIIIP-2531(2) (svarstymas ir priėmimas)
Kitas – Seimo nutarimas „Dėl rinkimų į Europos Parlamentą datos paskelbimo“. G. Burokienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Komitetas, balsavus 4 už, susilaikius 1, pritarė iniciatorių projektui ir komiteto išvadoms.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Prašome likti tribūnoje. Diskutuoti niekas neužsirašė. Reikia aptarti pasiūlymus. Pasiūlymas yra J. Oleko ir kolegų. A. Sysas tikriausiai kalbės?
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Čia toks pats, kaip ką tik siūlė.
PIRMININKĖ. Jūs taip pat siūlėte išbraukti nutarimo įsigaliojimo datą.
A. SYSAS (LSDPF). Taip, nekartosiu to paties. Mes matome, net skubą įvedame, nors įsigalios po dviejų mėnesių. Aš nesuprantu mūsų darbo stilistikos. Kam reikalinga ta skuba? Mus kritikuoja Valstybės kontrolė už tai, kad mes Europoje pirmaujame pagal skubą ir atvirkštinę kokybę, minusą. Todėl ir siūlome išbraukti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Komiteto motyvai.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Komitetas pritarė iniciatorių siūlomiems Seimo nutarimo projektams, todėl šitam nepritarė.
PIRMININKĖ. Dėkojame. Norinčių sakyti motyvus nėra. Balsuojame po svarstymo. Čia balsuojame už… Atsiprašau, kolegos, stabdome balsavimą, kad suprastume. Ar teisingai supratote? Balsuojame už J. Oleko pasiūlymą. Pradedame balsavimą už J. Oleko ir kitų kolegų pasiūlymą. Truputį paskubėjome, atsiprašome.
Balsavo 85 Seimo nariai: už – 27, prieš – 28, susilaikė 30. Pasiūlymui nepritarta.
Dabar po svarstymo dėl viso Seimo nutarimo norinčių kalbėti nėra. Balsuojame po svarstymo.
Balsavo 85 Seimo nariai: už – 81, prieš – 2, susilaikė 2.
Pritariame ypatingai skubai ir priimame. Nuo to kokybė tikrai nesikeis – nuo datos priėmimo. Pirmininkas siūlo, bendru sutarimu pritarėme, taip? Dėkoju.
Priėmimas. Dėl motyvų norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Primenu, kad buvo du straipsniai, gegužės 26 diena ir įsigalioja nuo lapkričio 26 dienos.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 89 Seimo nariai: už – 86, prieš – 1, susilaikė 2. Seimo nutarimas „Dėl rinkimų į Europos Parlamentą datos paskelbimo“ priimtas. (Gongas)
12.27 val.
Referendumo įstatymo Nr. IX-929 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2477(2) (svarstymas)
Mūsų darbotvarkės 1-11 klausimas – Referendumo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2477(2). Kviečiu G. Burokienę pateikti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvadą.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Komitetas svarstė šitą įstatymo projektą. Už – 3, susilaikė 2. Pritarėme komiteto išvadoms dėl įstatymo projekto.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Bendroji diskusija. P. Urbšys kviečiamas diskutuoti, jums skiriamos penkios minutės.
P. URBŠYS (MSNG). (Minutėlę dar. Atsiprašau.) Gerbiami Seimo nariai, jeigu kalbėtume apie siūlomą pataisą, atrodytų, ji visiškai nekalta, nes tarsi siūloma referendumo organizavimą ir agitaciją nuo trijų mėnesių pailginti iki aštuonių mėnesių. Bet man vis dėlto kelia susirūpinimą tai, kad siūloma iniciatyva vis dėlto suteiks daugiau galių ne tautai išreikšti savo valią referendumo būdu, bet būtent sudarys galimybes valdžiai manipuliuoti ta valia. Paprastai referendumas yra skelbiamas tautai ir valstybei aktualiu klausimu. Tuo metu mūsų visuomenė, mūsų tauta susikoncentruoja į šito klausimo sprendimą.
Kai valdžia yra referendumo iniciatorė, ji be abejo, visada nustato jai palankius terminus ir palankias sąlygas. Bet jeigu tauta nori pasinaudoti jai Konstitucijos suteikta teise pačiai inicijuoti referendumą, ši pataisa tampa įrankiu būtent užgesinti piliečių iniciatyvą. Įsivaizduokime, žmonės vis dėlto surenka parašus referendumui ir čia esantys Seimo nariai, ką man teko matyti praeitoje kadencijoje, nustato datas ir laiką, kada jie galės tą dalyką padaryti. Ir įsivaizduokime, tas terminas yra ištęsiamas iki aštuonių mėnesių. Be abejo, per tą laiką žmonių nusiteikimas tuo klausimu atslūgs, žinant tai, kad valdžia panaudos visus savo administracinius resursus tam, kad įtikintų, kad žmonės klysta, kad tik valdžia žino, kaip jiems geriau gyventi. Todėl man tos siūlomos pataisos iš tikrųjų yra ne kas kita, kaip noras valdžiai įgyti dar papildomas galias manipuliuoti tautos valia.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Daugiau dalyvauti diskusijoje nėra. Gerbiami kolegos, pasiūlymų svarstymo stadijoje taip pat nėra. Motyvai po svarstymo. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame dėl Referendumo įstatymo priėmimo svarstymo stadijoje.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 58, prieš – 2, susilaikė 28. Po svarstymo pritarta Referendumo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui.
12.32 val.
Seimo nutarimo „Dėl privalomojo referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 12 straipsnio pakeitimo paskelbimo“ projektas Nr. XIIIP-2565 (pateikimas)
Skelbiu kitą mūsų darbotvarkės klausimą – Seimo nutarimo „Dėl privalomojo referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 12 straipsnio pakeitimo paskelbimo“ projektas Nr. XIIIP-2565. Kviečiu R. Karbauskį. Pateikimas. K. Mažeika – replika.
K. MAŽEIKA (LVŽSF). Ačiū, pirmininke. Noriu frakcijos vardu paprašyti pusės valandos pertraukos, nes dar kolegos truputį formuluoja, kiek žinau, poziciją.
PIRMININKĖ. Prašoma pusės valandos pertraukos. Galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Motyvas buvo, kad frakcijos vardu. Negaliu prieštarauti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų padaryta pusės valandos pertrauka Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos vardu.
Balsavo 85 Seimo nariai: už pertrauką – 61, prieš – 16, susilaikė 8. Skelbiama pusės valandos pertrauka dėl minėto Seimo nutarimo.
12.33 val.
Referendumo įstatymo Nr. IX-929 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2526 (pateikimas)
Kitas darbotvarkės klausimas – Referendumo įstatymo Nr. IX-929 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2526. Pranešėjas – G. Kirkilas. Ar kolega J. Bernatonis? Prašom. Pateikimas.
J. BERNATONIS (LSDDF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiami kolegos Seimo nariai, siūlomas labai paprastas Referendumo įstatymo pakeitimas, kad Konstitucijos pirmojo skirsnio, išskyrus 1 straipsnį, ir keturioliktojo skirsnio nuostatos galėtų būti keičiamos referendumu ir sprendimas laikomas priimtu, kai už tai balsuoja daugiau kaip du penktadaliai visų rinkėjų.
Kodėl siūloma tokia nuostata? Visų pirma, kaip žinote, daugelis pastaruoju metu organizuotų privalomų referendumų nepriėmė sprendimo dėl to, kad lemiamą vaidmenį turėjo pasyvioji mūsų rinkėjų dalis, tai yra tie, kurie nėjo į referendumus, ir dėl to nebuvo surenkama daugiau kaip pusė rinkėjų balsų. Jeigu žiūrėtume bendrame kitų demokratinių valstybių kontekste, tai tokios normos yra itin griežtos ir kitose valstybėse dėl privalomų sprendimų referendumu nėra taikomos.
Trečia. Mūsų rinkėjų skaičius, kuris yra nustatomas pagal deklaruojamą gyvenamąją vietą, pagal gyvenamosios vietos registrą, ne visuomet atitinka realią padėtį. Ir kai mes skaičiuojame, kad Lietuvoje yra 2,5 mln. rinkėjų, realiai jų turbūt yra keletu šimtų tūkstančių mažiau. Turime omeny tuos, kurie išvyko iš Lietuvos nedeklaruodami išvykimo į užsienį ir tebefigūruoja tuose sąrašuose. Todėl, mūsų manymu, tie rinkėjai, kurie neišreiškia savo valios, neturėtų vaidinti lemiamo vaidmens priimant sprendimą, turėtų visų pirma balsuojantys pasisakyti už siūlymą arba prieš tą siūlymą.
Tuo atveju, jeigu Seimas priimtų šias įstatymo pataisas, manau, kad galėtume inicijuoti Seimo kreipimąsi į Konstitucinį Teismą, ar tos pataisos neprieštarauja Konstitucijai, kad nebūtų įvairių spekuliacijų organizuojant vieną ar kitą referendumą. Tačiau tai yra bendros nuostatos, kurios nustato visų Konstitucijos skirsnių (I–XIV) pataisų priėmimą, išskyrus, kaip minėjau, 1 straipsnį.
Žiniasklaidoje pasirodė kai kurių Seimo narių atstovų minčių, kad tai paliestų ir nesijungimą į postsovietines sąjungas. Tai aš noriu atkreipti dėmesį, kad tai yra apibrėžta kitoje šio straipsnio, 1 dalyje, ir tuo atveju taip, kaip ir dėl Konstitucijos 1 straipsnio, reikia trijų ketvirtadalių. Jeigu kalbėtume apie skaitines išraiškas, kad privalomame referendume būtų priimtas teigiamas sprendimas, reikėtų, kad už jį balsuotų milijonas rinkėjų.
PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamasis kolega. Jūsų nori paklausti išties daug Seimo narių. Pirmasis klausia M. Majauskas. Ruošiasi E. Pupinis.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamas kolega, Teisės departamentas yra išsakęs gana kritiškų pastabų. Aš norėčiau jas pakartoti ir išgirsti jūsų paaiškinimus ir atsakymus. Teisės departamentas sako, kad toks sprendimas galėtų paneigti Konstitucijos apsaugos esmę. Ar toks projektas, siūlomas įtvirtinti referendumo rezultatų nustatymo pakeitimo… negalėtų būti traktuotinas kaip iškreipiantis Konstitucijos priėmimo referendumu standartą, tai daugiau kaip pusės visų rinkėjų balsų? Čia pirma Teisės departamento pastaba.
Antra sako, jog siūlomu įtvirtinti įstatymo pakeitimu būtų sukuriamas precedentas ateityje Referendumo įstatyme įtvirtinti dar žemesnę rinkėjų balsų normą referendumo sprendimams priimti. Tai du momentai. Vienas, ar toks dalykas nepaneigtų Konstitucijos apsaugos esmės, ir antras, ar nemanote, kad toks sprendimas galėtų sukurti labai prastą precedentą ateityje?
J. BERNATONIS (LSDDF). Visų pirma, kaip žinote, mes gyvename kontinentinės teisės sąlygomis, kur precedentas nėra toks lemiamas kaip anglosaksų. Teisė… Aš manau, kad šios Teisės departamento pastabos yra tam tikras nesusipratimas. Matyt, tai yra klausimas, kiek žmonės įsigilinę į pačią idėją ir kiek išmano konstitucinę teisę.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia E. Pupinis. Ruošiasi A. Vinkus.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas kolega, iš tikrųjų keista girdėti, kuomet kažkas neįsigilina, tie, kurie iš esmės profesionalai, kurie mums padeda apskritai priimti teisės aktus.
J. BERNATONIS (LSDDF). Taip, kolega, aš irgi esu profesionalas.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Jeigu jau taip, tada reikia daryti tam tikras išvadas ir galbūt ką nors keisti, atleisti iš Teisės departamento ir panašiai, bet negalima taip sakyti, nes jūs žlugdote pasitikėjimą jais. O šiaip tai norėčiau paklausti, ar pasyvioji gyventojų dalis nėra mūsų valstybės dalis? Pagal jus, jeigu jau pasyvusis, tai gali būtinai išreikšti savo nuostatą tiktai mesdamas arba nemesdamas biuletenio. Bet ir Seime būna taip, kad kai kada, norėdami išreikšti savo nuostatas, mes galbūt ir nebalsuojame, bet tai nereiškia, kad koks nors žmogus gali mus priversti balsuoti. Ar nemanote, kad vis dėlto mes nepakankamai dirbame su žmonėmis, su bendruomenėmis? Ir tai mūsų kaltė, kad mes užugdėme pasyviąją teisę. Ar nemanote, kad šis įstatymas dar labiau suteiks galimybę būti pasyviems, nes mes taip pratiname žmones: jeigu jūs pasyvūs, tai mes apeisime, mes nedirbsime su jumis, nes paprasčiausiai jūs mums nereikalingi. Ar nemanote, kad padidinsime pasyvumą?
J. BERNATONIS (LSDDF). Visų pirma, apie tą pradžią jūsų klausimo, kur jūs mane paauklėjote, noriu pasakyti, kad taip pat esu teisininkas, kompetentingas spręsti. Tarp teisininkų vyksta diskusijos. Tiesa, daugiau diskusijos vyksta dėl dvigubos pilietybės, požiūrio į dvigubą pilietybę negu dėl procedūrų, kurios turėtų būti įteisintos keičiant Konstituciją. Bet, kaip aš minėjau, aš manau, kad Seimas bus toks malonus, kad dėl priimtų pataisų kreipsis į Konstitucinį Teismą, nes vienintelis Konstitucinis Teismas gali aiškinti, kas prieštarauja Konstitucijai.
Dėl projektų, kurie prieštarauja Konstitucijai, sprendžia Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas pagal Statutą, o dėl priimtų įstatymų – Konstitucinis Teismas. Visa kita yra mūsų teisininkų diskusijos, kurios yra kartais gilesnės, ir turintiems kitą puikų išsilavinimą žmonėms ne visuomet ir suprantamos.
Dabar dėl to, ką jūs minėjote dėl pasyviųjų. Iš tiesų elgesys, kai Seimo narys, būdamas Seimo posėdyje, ištraukia kortelę, yra netoleruotinas. Anksčiau Statutas to neleisdavo daryti. Tai parodo tam tikrą nepagarbą parlamentui. Bet žmonės, aišku, neateina balsuoti ne vien dėl to, kad, sakykime, turėtų kitą poziciją. Čia sprendžiama apie tai, kaip galvoja tuo pasiūlytu klausimu dauguma. Tai dėl to, kad dėl tam tikrų susiklosčiusių aplinkybių neturi galimybės, jiems nepatogu ar ateiti, ar jie gyvena kitoje šalyje, bet tik tiesiog yra šiuose sąrašuose. Aš nesakyčiau, kad mes turėtume nuvertinti tuos balsus, bet, kaip minėjau, šios normos dėl privalomo sprendimo yra pačios griežčiausios, jeigu žiūrėtume demokratinio pasaulio praktiką.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia A. Vinkus. Ruošiasi A. Salamakinas.
A. VINKUS (LSDDF). Gerbiamas pone Bernatoni, gerbiu jus ir žinau, pažįstu kaip tvirtą teisininką, visiškai pasitikiu. Tik klausimas jums. Jūs sakėte, kad tos pataisos, jeigu priims Seimas, neprieštaraus Konstitucijai. Tai kokiu motyvu jūs kreipsitės, kokiu pagrindu į Konstitucinį Teismą? Ar čia nėra pagrindo kam nors, kad mes abejojame? Jeigu abejojame, tada į Konstitucinį Teismą dar… Ar kad užtvirtintume?
J. BERNATONIS (LSDDF). Labai geras klausimas. Iš tiesų mes, kolegos, kurie inicijuojame tas pataisas, esame įsitikinę, kad jos neprieštarauja Konstitucijai, tačiau gali būti įvairių spekuliacijų, gali būti įvairių diskusijų. Kaip minėjau, gali būti ir konstitucinės teisės ekspertų skirtingos nuomonės. O dėl priimto įstatymo, kad jis neprieštarauja Konstitucijai, sprendimą gali priimti tiktai Konstitucinis Teismas. Jeigu nuomonės būtų skirtingos, galėtų būti taip pat kvestionuojami (bent jau visuomeninėje opinijoje) ir priimto referendumo rezultatai, todėl būtų tikslinga pasitikrinti.
PIRMININKĖ. Klausia A. Salamakinas. Ruošiasi L. Balsys.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiama pirmininke. Gerbiamas pranešėjau, jau girdėti tokių pareiškimų, kad kartu su šiuo jūsų siūlomu referendumu gali vykti ir kitų, sakysime, lito grąžinimas, euro panaikinimas, Seimo narių skaičiaus mažinimas, gali dar atsirasti iniciatyva išstoti iš Europos Sąjungos. Ar tos kitos iniciatyvos irgi bus pagal tą pačią normą, ką jūs dabar siūlote, ar jau bus kitos normos balsuojančių?
Ir antras trumpas klausimas – ar kreipimasis į Konstitucinį Teismą nėra bėgimas nuo atsakomybės?
J. BERNATONIS (LSDDF). Kadangi jūsų buvo paminėti tie klausimai, kurių nėra nei Konstitucijos pirmajame skirsnyje, nei Konstitucijos 14 straipsnyje, pagal dabar galiojantį Referendumo įstatymą jie bus priimami dauguma balsavusių, bet ne mažiau kaip 1/3 balsų dauguma, taip, kaip galioja dabar Rinkimų įstatyme. Šita pataisa šių klausimų neliečia – nei lito, nei skaičiaus, nei, kaip jūs sakėte, išstojimo iš Europos Sąjungos. Bet aš tikiu žmonių išmintimi – milijonas rinkėjų tokių nesąmonių tikrai nepalaikys.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia L. Balsys.
L. BALSYS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš nesu profesionalas teisininkas, bet tiesiog kaip paprastam piliečiui man šiaušiasi plaukai matant, kaip šaltakraujiškai ir profesionaliai teisiškai jūs ir jūsų būrelis bandome mėsinėti ir kastruoti Konstituciją ir pačius pačius svarbiausius jos straipsnius – 1 ir 14 straipsnius. Palikime tai jūsų sąžinei, bet aš norėjau paklausti kito dalyko.
Jūs savo kalboje bent kelis kartus čia paminėjote, kokia yra problema. Problema yra tokia, pasak jūsų, kad labai sunkiai priimami teigiami rezultatai referendumuose. Jūs žinote, kokie turi būti tie teigiami rezultatai? Mano manymu, Lietuvos žmonės yra protingi ir koks sprendimas bebūtų, ar jie neateina į referendumą, ar jie balsuoja prieš, rezultatas visada yra referendumo rezultatas ir jis visada yra teigiamas plačiąja prasme. Todėl norėti, kad priimtume tokį rezultatą, kokio norite jūs, ir tam visaip mėsinėti Konstituciją…
PIRMININKĖ. Laikas!
L. BALSYS (LSDPF). …ar jūsų, profesionalus teisininko, sąžinė kažkaip tyli?
J. BERNATONIS (LSDDF). Atsakydamas norėčiau pasakyti, kad Konstitucijos pataisų aš nesiūlau. Aš apskritai esu už stabilumą Konstitucijos ir nemanau, kad ją reikia kaitalioti dažnai. Turiu savo nuomonę ir dėl tų klausimų, kurie bus teikiami referendumui, bet mes dabar kalbame turbūt ne apie tai, čia mes kalbame ne apie tuos rinkėjus, kurie vienaip ar kitaip balsavo. Jūs, kaip puikus žurnalistas, bandote pakeisti temą, apkaltinti, kad aš teigiamu sprendimu vadinu tai, kas man teigiama. Aš noriu pasakyti, kad teigiamas sprendimas yra tas, kai pritariama pateiktam klausimui, o neigiamas – kai nepritariama. Kai pritariama, tuomet tai įsigalioja, tai yra teigiamas sprendimas, o kai neįsigalioja, tuomet, vadinasi, tauta pasisakė prieš tą sprendimą. Tai ne mano vertinimai, tai bus rinkėjų vertinimas – ar tai teigiamas sprendimas, ar neigiamas. Bet jūs puikiai pakeitėte temą ir aš jūsų profesionalumu neabejoju jūsų srity.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausti laikas baigėsi. Gerbiami kolegos, motyvai po pateikimo. Dėkoju gerbiamam J. Bernatoniui.
J. BERNATONIS (LSDDF). Ačiū.
PIRMININKĖ. P. Urbšys – nuomonė už. P. Urbšys – nuomonė už.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiami Seimo nariai, jeigu norite pažeisti mūsų valstybės konstitucinę apsaugą, balsuokite už šį siūlymą. Jei norite ignoruoti mūsų istorinę patirtį prarandant laisvę, balsuokite už reikalavimų sumažinimą dėl pakeitimo Konstitucijos skyrių, kurie įtvirtina mūsų valstybės suverenumą ir demokratiją. Jei netikite mūsų Lietuvos valstybės piliečių sąmoningumu, balsuokite už šitą pataisą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Supratome jūsų nuomonę. Prieš – M. Majauskas.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, mes kartais galime sutikti su Teisės departamentu, galime nesutikti ir tikrai yra ne vienas mano teisės aktas, kurį teikiau ir gavau, ir sulaikiau Teisės departamento pastabų, bet tikrai niekada nedrįsau jų vadinti neišmanėliais, nežinančiais teisės ar Konstitucijos. Man atrodo, toks griežtas vertinimas tik suponuoja, kad tikrai kažkas su šiuo įstatymo projektu yra ne taip. Keli dalykai, kurie labai aiškiai kliūna ir kurie buvo paminėti teisininkų, jog toks sprendimas paneigia Konstitucijos apsaugos esmę. Konstituciją turime saugoti, todėl yra labai aiškūs saugikliai tam, kad ji nebūtų pakeista pernelyg lengvai.
Antras dalykas, kuris tikrai išgąsdino. Aš kalbėjau apie precedentą sumažinti kartelę ir toks sumažinimo precedentas tikrai būtų labai pavojingas. Bet gerbiamasis pranešėjas kalbėjo, jog nereikia baimintis precedentų, nereikia baimintis tokių situacijų, kai kartelė gali būti dar kartą sumažinta. Tokie dalykai tikrai nuoširdžiai kelia nerimą. Aš kviečiu nepritarti ir nepalaikyti šio įstatymo projekto.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl Referendumo įstatymo projekto Nr. XIIIP-2526.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 55, prieš – 15, susilaikė 13. Pritarta po pateikimo. Kaip pagrindinis siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti spalio 16 dieną.
12.52 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto Nr. I-399 25 straipsnio pakeitimo ir Statuto papildymo 803 straipsniu“ projektas Nr. XIIIP-2569 (pateikimas)
Gerbiami kolegos, dar negalime svarstyti mūsų atidėto dėl pertraukos. Kviečiu ir prašau leisti pateikti rezervinį 3 klausimą – Seimo statuto dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 25 straipsnio pakeitimo projektas Nr. XIIIP-2569. A. Gumuliauską kviečiu pristatyti.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, šio straipsnio projektu planuojama iš tikrųjų į aukštesnį lygmenį pakelti istorinės atminties laisvės kovų problematikos sprendimą. Kadangi pats esu abiejų komisijų narys, matau, kad iš tikrųjų daugeliu atvejų šios komisijos dubliuoja viena kitos darbą. Jos abi nėra nuolatinės, todėl kyla pavojus, kad, susirinkus naujos kadencijos Seimui, jų gali nelikti. Taip, pavyzdžiui, atsitiko praeitos kadencijos Seime su Istorinės atminties komisija. Reikėjo iš tikrųjų nemažai pastangų šioje kadencijoje, praėjus beveik metams nuo darbo pradžios, atnaujinti šios komisijos darbą.
Taigi manau, kad šių komisijų sujungimas į vieną iš tikrųjų logiškas ir turi prasmę. Kita vertus, aš manau, kad būtent nuolatinės komisijos statusas iš tikrųjų suteiks šiai komisijai daugiau prestižiškumo, ir manau, kad tai užtikrins sėkmingą šios komisijos darbą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamas kolega, likite tribūnoje, jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. E. Pupinis. Prašom.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas kolega, visaip būna su tomis komisijomis. Manau, kad dvi komisijos turėjo pakankamai veiklos, tik, aišku, gal pirmininkai kai kada tos veiklos nelabai… organizuoti. Tai kitas klausimas. Ar nemanote, kad vis dėlto yra kita problema, nes ir viena sritis, ir kita reikalauja nemažai tyrimų, nemažai dėmesio? Dabar jūs daugiau kalbate apie istorinę atmintį. Ar nemanote, kad nukentės kita dalis? Ačiū.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Ačiū už klausimą. Tikrai nemanau, kadangi laisvės kovų problematika yra nedidelė dalis visos istorinės atminties problematikos, ji yra sudėtinė dalis. Šiandien, pavyzdžiui, Istorinės atminties komisija iš tikrųjų sprendžia problemas to laikotarpio, kuris lyg ir priklausytų Laisvės kovų komisijai. Pavyzdžiui, dabar į mus kreipėsi Seimo valdyba dėl KGB agentų sąrašo paviešinimo, be abejonės, ši problematika susijusi su laisvės kovų problematika.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia R. Morkūnaitė-Mikulėnienė. Ruošiasi A. Anušauskas.
R. MORKŪNAITĖ-MIKULĖNIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, tikrai kažkaip gal, viena vertus, jūsų argumentus galima išgirsti dėl sureikšminimo, tačiau lygiai taip pat galima sureikšminti ir padaryti nuolatine komisija tą pačią Laisvės kovų komisiją, kuri dirba, jeigu neklystu, nuo 1997 metų. Iš tikrųjų paėmusi labai specifinį laikotarpį, darbas yra susietas su tremtinių, politinių kalinių lūkesčiais ir jiems svarbia, aktualia veiklos sritimi. Man yra tikrai keistas noras sujungti šias dvi komisijas, juolab kad mes Kultūros komitetą nuo Švietimo atskyrėme, čia mes norime sujungti. Iš tikrųjų, man atrodo, reikia žiūrėti į prioritetus, o ne į galvojimą, kad čia ką nors optimizuosime ar kaip nors kitaip pakeisime komisijų veiklą, galbūt tiesiog užsitikrinant vienam ar kitam asmeniui pirmininkavimo galimybę.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Aš manau, kad kiekviename žingsnyje reikia siekti racionalumo. Šiuo atveju būtent dėl šios problematikos sprendžiama per racionalumo prizmę. Nemanau, kad didžiausia problema, kaip jūs minėjote, yra pirmininkavimo problema. Manau, kad būtent šių komisijų sujungimas ir jos techninis dalykas iš tikrųjų nėra kažkoks didelis darbas, nes paprasčiausiai reikia pakeisti naujos komisijos nuostatus ir į juos įtraukti keletą punktų. Viename punkte, kad prie komisijos veikia Visuomeninė politinių kalinių, tremtinių taryba. Manau, juolab kad abiejose komisijose dirba tie patys asmenys, ir vienoje, ir kitoje. Ne visi, bet dalis asmenų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Anušauskas. Ruošiasi A. Navickas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiami kolegos, šiaip jau visuomeninei tarybai priklauso politinių kalinių, tremtinių organizacijos.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Yra, yra.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Jie dirba prie tos jūsų norimos likviduoti komisijos. Niekam ne paslaptis, kad jei kita komisija suvalgo, vaizdžiai tariant, tą komisiją, kuri užsiima labai konkrečiais reikalais tų 60 tūkst. žmonių, kurie ir šiandien turi pačių įvairiausių problemų ir reikalų. Kaip žinome, ši komisija prieš tai buvo vadinama Rezistentų teisių ir turėjo tokį gana ilgą pavadinimą, kuris buvo tik sutrumpintas, bet jos specifika vis dėlto rodo, kad ji reikalinga ir po 20 metų po įsteigimo. Ką jūs tiems žmonėms iš principo atsakysite, kai panaikinama jų reikalų komisija? Norėčiau išgirsti jūsų atsakymą.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Pirmiausia, gerbiamas kolega, ne naikinama komisija, o reformuojama ir pakeliama į aukštesnį lygmenį, t. y. į nuolatinę komisiją. Tai reiškia, kad dar 20 ar 30 metų, kol nebus pakeistas Seimo statutas, ji privalės veikti ir spręsti, kaip jūs minėjote, tų 60 tūkst. žmonių problemas. Taigi aš čia nematau jokio pavojaus.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Navickas. Ruošiasi B. Matelis.
A. NAVICKAS (TS-LKDF). Visiškai sutinku, kad čia yra racionalumo klausimas, tik jūs man paaiškinkite apie tą racionalumą, kaip yra. Bandau suprasti, kas yra racionalumas. Šiame Seime sakoma, kad Švietimo ir mokslo komitetas… reikia pakelti kultūrą į aukštesnį lygį, sukuriamas naujas komitetas, sakoma, kad Laisvės komisija egzistavo ir seniau.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Laisvės kovų.
A. NAVICKAS (TS-LKDF). Laisvės kovų. Ir atsiranda tada, atsimenu, argumentų, kad reikia dar šalia, kad iš tikro dar yra (…) Istorinės atminties, kad tai nesidubliuoja, kad mums reikia sukurti naują komisiją. Labai gerai atsimenu tuos argumentus. Sukuriama nauja komisija ir staiga sakoma, ne, vis dėlto dubliuojasi, todėl naikinkime senesnę komisiją. Tai čia pagal tą pačią logiką mes turėtume dar panaikinti Švietimo ir mokslo komitetą, nes vis tiek ten daug kas dubliuojasi su Kultūros komitetu. Aš matau tokio racionalumo nebuvimą. Kita vertus, man dar labai nepatinka, kai jūs sakote, kad valdyba perdavė jums svarstyti, egzistuoja vis dėlto toks Žmogaus teisių komitetas, kur irgi, aš matau, daug kas dubliuojasi su Istorinės atminties komisija, Genocido tyrimo centru ir kitais. Irgi norėtųsi, kad būtų aiškiau.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Aš, būdamas Švietimo ir mokslo komiteto nariu, iš tikrųjų domiuosi, kas darosi mums artimame Kultūros komitete. Aš turiu pasakyti, kad mūsų veiklos objektai labai skiriasi ir taip pat mūsų svarstomos problemos taip pat labai skiriasi. Kadangi turiu patirties dirbdamas abiejose komisijose, aš iš tikrųjų matau daug panašių problemų. Aš noriu pasakyti štai ką: galbūt tiesmukiškai mes galvojame apie Istorinės atminties komisijos veiklą ir jos sprendžiamas problemas. Daugelis sustoja tik prie kokių nors proginių metų paskelbimo, ir atrodo, kad tuo komisijos darbas yra baigtas. Tačiau mes aiškiai matome, kolega A. Anušauskas taip pat dirba Istorinės atminties komisijoje, kad mūsų veiklos ribos yra gana plačios, ir mes sprendžiame daugelį tokių skausmingų problemų kaip KGB narystės problemos ir panašiai. Į mus kreipiasi tie politiniai kaliniai, tremtiniai ir gana aktyviai dalyvauja mūsų komisijos darbe. Aš manau, kad tai ir nusako šio veiksmo racionalumą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ir paskutinis klausia B. Matelis.
B. MATELIS (MSNG). Gerbiamas kolega, kalbėdami apie tų komisijų sujungimą Seniūnų pasitarime pas Seimo Pirmininką, mes buvome iškėlę vieną klausimą, aš manau, jis labai svarbus – pasidomėti, kiek tos komisijos dirba, koks jų našumas. Ar abiejų komisijų posėdžiai būdavo dažnai, ar daug spręsdavo klausimų, ar iš tiesų jie susirinkdavo, kaip pasakyti, vedini tų problemų. Mes tokios informacijos negavome. Ar jūs domėjotės, galbūt abi komisijos yra reikalingos, galbūt jos abi dirba labai svarbius dalykus ir dažnai posėdžiauja? Ačiū.
A. GUMULIAUSKAS (LVŽSF). Aš galiu pasakyti apie vienos komisijos darbą ir apie kitos. Pirmiausia pažiūrėkite į darbo planus, veiklos planus, jie yra internete viešai prieinami. Pažiūrėkite komisijų posėdžių darbotvarkes, jos taip pat viešai prieinamos, pažiūrėkite, kokius klausimus ten sprendžiame. Aš nemanau, kad valdyba… Be abejonės, jeigu buvo toks užklausimas, galbūt valdyba turėjo duoti tokią ataskaitą, bet visa tai, ko jūs klausiate, yra internete. Ir tų posėdžių dažnumas, ir visos detalės, viską galima rasti Lietuvos Respublikos Seimo puslapyje. Aš nemanau, kad reikėtų atrasti Ameriką, nes viskas yra LRS puslapyje.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Atsakėte į jums užduotus klausimus. Motyvai po pateikimo. A. Salamakinas – už.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiama pirmininke. Aš tikrai už, kad sujungtume komisijas, galima ir dar vieną ar dvi prijungti, bet aš prieš, kad ji taptų statutine komisija. Juk Seimas kiekvienos kadencijos pradžioje, vadovaudamasis Seimo statutu, sudaro komisijas ir niekas nedraudžia ir šiam Seimui, ir kitam, ir dar kitam įsteigti komisijas. Bet daryti statutinę komisiją, na, aš manau, kad tai yra truputį per riebu. Šiuo metu yra, veikia Etikos ir procedūrų komisija, statutinė, Operatyvinės veiklos, Peticijų, Migracijos, o dabar mes steigiame penktą jau privalomą komisiją, kuri gaus statutinę teisę. Aš už tai, kad būtų sujungta, balsuosiu už, bet už tai, kad keistume Statutą dėl tos komisijos, tikrai balsuosiu prieš.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Bus sudėtinga. Prieš – R. Morkūnaitė-Mikulėnienė. Prašom.
R. MORKŪNAITĖ-MIKULĖNIENĖ (TS-LKDF). Aš vis dėlto negaliu palaikyti šio sprendimo, nes man neatrodo, kad tai yra pakėlimas į aukštesnį lygmenį. Man atrodo, kad tai yra kaip tik sunaikinimas Laisvės kovų komisijos, tai yra tam tikram laikotarpiui atstovaujančios komisijos veikla. Aš gaunu signalų iš tremtinių organizacijų, iš politinių kalinių organizacijų atstovų, kad jiems… Pirma, tai su jais nebuvo net derinta, antra, tai irgi kelia daug klausimų, kodėl būtent toksai yra sprendimas. Taip, aš galbūt suprantu, kad tam tikras svorio centras nueina jau dabar į Istorinės atminties komisiją, bet irgi čia turbūt tokį retorinį klausimą galima iškelti pasižiūrint, galbūt vienur vadovauja opozicijos atstovas, kitur vadovauja daugumos atstovas. Tai gal čia yra irgi tam tikri susiję dalykai.
Kitas dalykas, kodėl aš negaliu palaikyti, kad net ir sujungus šitas komisijas vis tiek darbo apimtis padidėtų. Mano žiniomis, šitai komisijai vis tiek yra paliekamas vienas kanceliarijos darbuotojas. Aš nelabai žinau, ar pajėgs vienas žmogus atsakinėti ir į interesantų paklausimus, ir ar bus įmanoma užtikrinti tų žmonių tinkamą atstovavimą. Mes kalbame apie labai konkretaus laisvės kovų laikotarpio žmones.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Balsuojame po pateikimo dėl Seimo statuto.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 61, prieš – 14, susilaikė 13. Po pateikimo pritarta. Kaip pagrindinis siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti vėliausiai spalio 16 dieną. Jeigu komitetas pasvarstys anksčiau, būsime dėkingi. Galime pritarti? Galime.
13.07 val.
Seimo nutarimo „Dėl privalomojo referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 12 straipsnio pakeitimo paskelbimo“ projektas Nr. XIIIP-2565 (pateikimo tęsinys)
Praėjo mūsų nustatytas pertraukos laikas. Kviečiu R. Karbauskį pateikti Seimo nutarimą „Dėl privalomojo referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 12 straipsnio pakeitimo paskelbimo“.
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Gerbiami kolegos, teikiamu Seimo nutarimu siūloma privalomajam referendumui pateikti tokią Lietuvos Respublikos Konstitucijos 12 straipsnio formuluotę: „Lietuvos Respublikos pilietybė įgyjama gimstant ir kitais konstitucinio įstatymo numatytais atvejais. Lietuvos Respublikos pilietis pagal kilmę, įgijęs konstitucinio įstatymo numatytus Lietuvos Respublikos pasirinktos europinės ir transatlantinės integracijos kriterijus atitinkančios valstybės pilietybę, Lietuvos Respublikos pilietybės nepraranda. Kitais atvejais Lietuvos Respublikos pilietis negali būti kartu ir kitos valstybės pilietis, išskyrus konstituciniu įstatymu numatytas išimtis. Pilietybės įgijimo ir netekimo tvarką nustato konstitucinis įstatymas.“ Datos, kurios numatytos būsimam referendumui, įstatymo projekte yra kitų metų gegužės 12 diena ir gegužės 26 diena.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Nori paklausti šeši Seimo nariai. M. Majauskas. Prašau. Ruošiasi P. Urbšys.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamas kolega, aš tikiu, kad jūs lygiai taip pat, kaip ir aš, norite, kad šis referendumas būtų sėkmingas ir dviguba pilietybė būtų įteisinta, bet vis dėlto turime rinktis teisinį kelią, kuris nepamintų Konstitucijos. Ir čia labai norėčiau išgirsti jūsų paaiškinimą ir atsakymą į teisės ekspertų pastabas. Jie išsakė tris pastabas (ir galbūt jūs jas pakomentuotumėte), kurios galimai prieštarauja, tie sprendimai prieštarauja Konstitucijai. Tai referendumo nepertraukiamumas, asmenų lygiateisiškumas (balsuojant po dviejų savaičių turėtų daugiau informacijos nei balsuojant prieš dvi savaites) ir reikalavimas iškart skaičiuoti balsus. Tai pakartosiu tris – referendumo nepertraukiamumas, asmenų lygiateisiškumas ir reikalavimas iš karto skaičiuoti balsus. Ar galėtumėte pakomentuoti šias pastabas?
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Galiu. Priėmus šitą sprendimą, iš karto turi būti Seimo nutarimas dėl kreipimosi į Konstitucinį Teismą, nes iš tikrųjų to išaiškinimo reikia. Ekspertų nuomonė tai nėra tas, kas mums reikštų visišką aiškumą šito klausimo. Paprasčiausiai einama tokiu keliu, kad mes darbo grupėje priėmėme sprendimą tokios formuluotės. Jeigu Konstitucinis Teismas pasakys, kad toks sprendimas yra netinkamas, mes tą sprendimą keisime, koreguosime pagal Konstitucinio Teismo išaiškinsimą, bet mes į terminus telpame. Galime sau tai leisti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia P. Urbšys. Ruošiasi A. Anušauskas.
P. URBŠYS (MSNG). Siūlymas, susijęs su privalomojo referendumo balsavimo laiko ištęsimo iki dviejų savaičių, mano nuomone, ne tik sumenkina referendumą kaip aukščiausią tautos valios išraišką, bet ir sudaro galimybes referendumą panaudoti kaip spaudimo priemonę tautos valios išraiškai. Ar jūs nemanote, kad pasikartojus 1940 metų leitmotyvui ši siūloma pataisa gali tapti dovana okupantui, kuris sudarys galimybę ištęstą referendumo laiką panaudoti prievartiniam spaudimui, imituoti savanorišką sugrįžimą į okupanto glėbį?
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Aš labai atsiprašau, bet aš nesupratau, ką jūs norėjote pasakyti. Bet pirmiausia aš nemanau, kaip jūs manote, kita vertus, bus kreipimasis į Konstitucinį Teismą ir bus išaiškinta, ar yra kokių nors problemų mūsų Konstitucijos atžvilgiu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Anušauskas. Ruošiasi A. Sysas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamas kolega, ne vieną kartą pakartojote, kad bus kreipiamasi į Konstitucinį Teismą, ir prieš tai priimant Referendumo įstatymo pataisas buvo kalbama, kad bus kreipiamasi. Jeigu jau kompetentingi teisininkai išsako poziciją, kad akivaizdžiai prieštarauja ir Lietuvos Konstitucijai, ir šiaip jau teisės principams, tai gal tiesiog… Dėl referendumo datų aš turiu galvoje, nes referendumas iš principo reikalingas, bet dėl datų, to ištęsimo. Gal tiesiog reikėtų iš karto įrašyti normalias datas neištęsiant referendumo į dvi savaites ir nereikėtų nė kreipimosi į Konstitucinį Teismą – mes tiesiog jam pritartume.
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Suprantu. Kolegos, mes čia visi aiškiai suprantame, kad norint įgyvendinti… Jeigu nebus pačios normos pokyčių, kiek turi žmonių balsuoti už referendumą, t. y. palaikyti tą siūlymą, šitą straipsnį, tokiu atveju visi sprendimai, kurie galėtų suteikti papildomų galimybių ateiti didesniam skaičiui rinkėjų, darosi labai objektyviai svarbūs. Skirtumas tarp pirmo ir antro turo statistiškai yra apie 8 % rinkėjų, t. y. skirtingai rinkėjų balsuoja pirmame ir antrame turuose. Bet vėlgi grįšiu: mes pabandome, klausiame, gauname atsakymą ir tikrai jokiu būdu nesiruošiame nieko pažeidinėti, bet dabar tiesiog neklausti dėl to, kad vienas arba kitas ekspertas tiesiog pasako, kad atrodo, kad ne, na, šiuo atveju aš suprantu, kad išaiškinti mums gali tik Konstitucinis Teismas – visa kita yra tik manymas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia A. Sysas. Ruošiasi A. Armonaitė.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamas pirmininke, man labai keistai skamba: mes kreipiamės. Kodėl? Mes gi šiandien nesvarstome kreipimosi į Konstitucinį Teismą. Aš manau, kad reikėjo iš pradžių svarstyti kreipimąsi į Konstitucinį Teismą, ką Konstitucinis Teismas atsakys, ir tada teikti Referendumo įstatymą kaip privalomą, o jūs dabar norite pateikti, akivaizdžiai pats abejodamas tuo, o po to mes darysime viską atvirkščiai. Kelnes velkamasi ne per galvą, o, man dabar atrodo, tai, ką jūs siūlote, yra kelnių vilkimasis per galvą.
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Kiek man yra suprantama ir kiek jums tikriausiai žinoma, mes negalime kreiptis dėl to, ko mes nepriėmėme. Mes pirma turime priimti įstatymo projektą ir tada kreiptis dėl išaiškinimo, ar jis atitinka Konstituciją.
PIRMININKĖ. Dėkoju. (Balsai salėje)
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Mūsų pasirinktas kelias yra toks.
PIRMININKĖ. A. Armonaitės nematau salėje. Klausia gerbiamas E. Pupinis.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas kolega, iš tiesų M. Majauskas uždavė panašų klausimą, ir aš norėčiau, kaip jūs techniškai įsivaizduojate tą balsavimą, nes iš tikrųjų balsavimo nepritraukiamumas – vienas dalykas, bet balsų skaičiavimas iš karto po balsavimo – kitas dalykas, ir jis gana svarbus. Techniškai: ar urnos bus paliktos balsavimo apygardoje ir tenai bus saugomos dvi savaites, ar iš tikrųjų vieną kartą suskaičiuos, paskelbs rezultatus, paskui, jeigu trūksta, visi paskambinėsime telefonais, kad ateikite dar… Kaip tas techniškai bus įgyvendinta, ar kas nors galvoja? Ačiū.
R. KARBAUSKIS (LVŽSF). Techniškai tikrai viskas įmanoma. Tie balsai, jeigu būtų per dvi dienas balsavimas… Iš tikrųjų balsadėžės būtų neatidaromos, būtų saugomos policijos komisariatuose, jos būtų vėl atvežamos į antrą turą. Techniškai čia viskas gerai, jeigu mes kalbame apie patį teisiškumą šito sprendimo, aš jau paminėjau. Kita vertus, jeigu mes šnekame dabar apie, sakykime, išankstinį balsavimą, vėlgi čia yra šnekama apie tai, kad jis turėtų būti nepertraukiamas. Mes gi žinome, kad jis yra vykdomas daug dienų. Jeigu šitas sprendimas nepereina, mes turėsime šnekėti, ar nereikia pratęsti išankstinį balsavimą kelioms dienoms, nes mes dabar turime trečiadienį, ketvirtadienį, penktadienį, o… (Balsai salėje) Kaip? (Balsas salėje: „Pas ką raktai bus?“) Pas savivaldybės policijos komisarą. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Dėkoju, kolega, jūs atsakėte į jums užduotus klausimus. Motyvai.
A. Širinskienė – nuomonė už.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Iš tikrųjų norėčiau atkreipti kolegų dėmesį, kad Teisės departamentas prieštaravimo Konstitucijai nematė. Lygiai taip pat nematė prieštaravimo Konstitucijai tie patys konstitucinės teisės ekspertai, kurie dabar kalba kitaip. Darbo grupės posėdžiuose jie dalyvavo ir puikiai matė, kad bus dviejų dienų referendumas su savaičių tarpu, ir nuo kovo mėnesio pastabų taip pat neturėjo. Pastabos atsirado tik paskutiniu momentu, kas irgi kelia klausimų.
Mes turėjome precedentą (atsakant į klausimą dėl nepertraukiamumo), tai dvi dienas vyko stojimo į Europos Sąjungą referendumas, lygiai taip pat naktį balsavimas nevyko, balsavimas buvo pertrauktas. Tai šiuo atveju vėlgi tie konstitucinės teisės ekspertai galbūt nori pasufleruoti tokią prorusišką mintį, kad gal abejokime ir tuo referendumu. Aš tikrai nematau pagrindo juo abejoti, manau, tikrai yra visos galimybės kreiptis į Konstitucinį Teismą. Man labai apmaudu, kad iš neįsigilinusių Seimo narių, kurie tikriausiai neskaitė projekto, nuskambėjo mintis, kad čia vos ne okupacijai atveriame kelius, kad čia kyla kažkokie pavojai.
Jokie pavojai nekyla, tikrai esame labai dėkingi profesoriui V. Sinkevičiui už tą parengtą Konstitucijos pataisą, tai yra jo didžiulis darbas, kaip ir gerbiamosios I. Danėlienės, Vilniaus universiteto profesorės. Ir ten yra visi saugikliai. Tai yra tie asmenys, kurie turi NATO ar EBPO, ar Europos Sąjungos valstybių narių pilietybę, galės būti ir Lietuvos piliečiais, tiksliau sakant, išlaikyti Lietuvos pilietybę. Labai aiškiai tiek aiškinamajame rašte, tiek ir lygiagrečiai įregistruotose Pilietybės įstatymo pataisose yra pasakyta, kad netgi tais atvejais, jeigu Rusija taptų EBPO nare, Rusijos piliečiai negalėtų Lietuvos pilietybės turėti.
PIRMININKĖ. Kolege, laikas.
A. ŠIRINSKIENĖ (LVŽSF). Manau, tikrai turime visus saugiklius ir kviečiu balsuoti už.
PIRMININKĖ. M. Majauskas – nuomonė prieš.
M. MAJAUSKAS (TS-LKDF). Beveik iš tikrųjų įtikino A. Širinskienės komentarai, kad viskas čia gerai, bet vis dėlto skaitau teisės ekspertų ir Konstitucijos žinovų pastabas, ir niekaip, nei jūs, nei gerbiamasis pranešėjas R. Karbauskis neatsakė į tris pagrindinius klausimus, tris pagrindines problemas, kurias iškėlė Konstitucijos žinovai. Aš jas pakartosiu.
Pirma sakė, kad referendumas negali būti pertraukiamas. Referendumo nepertraukiamumas yra labai svarbus momentas, ir jeigu mes išdaliname į dvi skirtingas dienas, yra tarpas tarp tų dienų, čia atsiranda problema, ir kol kas neišgirdome jokio paaiškinimo, kaip tai būtų išsprendžiama.
Antra problema yra asmenų lygiateisiškumas, tai reiškia, kad balsuojantieji prieš dvi savaites turės vieną informaciją, po dviejų savaičių balsuojantieji jau turės papildomą informaciją. Taigi lygiateisiškumo principas bus pažeistas.
Ir trečias dalykas, tai yra reikalavimas iš karto skaičiuoti balsus. Gerbiamasis E. Pupinis pakartojo tą klausimą, aš jau trečią kartą jo klausiu ir keliu, bet mes aiškaus atsakymo neturime. Tai, kol neturime atsakymo į tuos klausimus, šiandien mes balsuotume už ir panašu, kad balsuosime už įstatymą, kuris jau žinoma a priori, kad prieštarauja Konstitucijai, arba yra labai didelė tikimybė, kad jis prieštarauja. Aš kviečiu labai rimtai susimąstyti kolegas, įstatymų leidėjus, ar iš tikrųjų mes esame pasiruošę dar ir dar kartą paminti Konstituciją tokiais sprendimais.
Antras dalykas, kuris yra be galo svarbus, taip mes diskredituojame visą pačią dvigubos pilietybės idėją. Man atrodo, absoliuti dauguma Seimo narių tiki ja, nori, kad tokia dviguba pilietybė būtų, bet tokiomis kavalerinėmis iniciatyvomis viena po kitos, kurios arba vetuojamos, arba teisės ekspertų kritikuojamos, mes diskredituojame visą referendumo idėją ir visą procesą. Kviečiu atsipeikėti ir rimtai susimąstyti, ar mes tokiomis priemonėmis pasieksime rezultatą.
PIRMININKĖ. Kolegos, balsuojame po pateikimo dėl Seimo nutarimo „Dėl privalomojo referendumo Konstitucijos 12 straipsnio pakeitimo“.
Balsavo 79 Seimo nariai: už – 55, prieš – 8, susilaikė 16. Pritarta po pateikimo.
Skelbiu pagrindiniu Teisės ir teisėtvarkos komitetą, papildomas nėra numatytas. Siūloma svarstyti spalio 9 dieną. Ar galime bendru sutarimu tam pritarti? Galime. Dėkoju.
Kitas darbotvarkės… (Balsas salėje) Prašau? Matyt, tada, kada bus priimta.
13.20 val.
Seimo rinkimų įstatymo Nr. I-2721 61 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1680, Prezidento rinkimų įstatymo Nr. I-28 40 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1681, Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo Nr. I-532 58 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1682, Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo Nr. IX-1837 61 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1683, Politinių kampanijų finansavimo ir finansavimo kontrolės įstatymo Nr. IX-2428 10, 16 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1684, Administracinių nusižengimų kodekso 93 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1685 (pateikimas)
Gerbiami kolegos, kviečiu G. Burokienę pateikti Seimo rinkimų įstatymą ir su juo susijusius. Jų projektai Nr. XIIIP-1680, Nr. XIIIP-1681, Nr. XIIIP-1682, Nr. XIIIP-1683, Nr. XIIIP-1684, Nr. XIIIP-1685. Ar teisingai lydimuosius įvardinau? Prašom. Pateikimas.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Šiuos įstatymų pakeitimus paskatino ESBO ODIHR rinkimų vertinimo misijos stebėtojai, kurie 2016 metų spalio mėnesį stebėjo Seimo rinkimus. Pagal jų ataskaitą mes bandėme parengti įstatymo projektą, kurį šiandien ir pristatau.
Taigi projekto tikslas – sudaryti galimybes būti stebėtoju kiekvienam Lietuvos Respublikos piliečiui, turinčiam rinkimų teisę. Toliau, konkrečiai apibrėžti terminą, iki kada savarankiškas ar atstovaujamasis politinės kampanijos dalyvis gali pervesti lėšas į savo sąskaitą; suvienodinti nuostatas tikrinant, ar auka atitinka teisės aktų, reglamentuojančių politinės kampanijos finansavimą ir finansavimo kontrolės reikalavimus… O tiksliau, detalizuojame rinkimų stebėtojo statusą, praplečiame subjektų, galinčių siūlyti rinkimų stebėtojus, ratą. Nevyriausybinėms organizacijoms ir rinkimų komitetams suteikiame tokias pat teises kaip politinėms partijoms ir kandidatams. Detaliau reglamentuojami rinkimų stebėtojų protestai ir skundai, nustatoma, kad už rinkimų stebėtojų pasirengimą vykdyti stebėtojo veiklą atsako jį pasiūlęs subjektas.
Keičiame Politinių kampanijų finansavimo ir finansavimo kontrolės įstatymo straipsnį. Atsižvelgiant į tai, kad politinės kampanijos dalyviai turi padengti savo skolinius įsipareigojimus, užpildoma teisinė spraga nustatant, kad savarankiškas ar atstovaujamasis politinės kampanijos dalyvis į atitinkamą savo sąskaitą gali pervesti lėšų prisiimtiems įsipareigojimams padengti iki politinės kampanijos ataskaitos pateikimo. Reglamentavimas, kas nelaikoma politine reklama, papildomas nuostata, kad politine reklama nelaikoma pagal nustatytus reikalavimus viešosios informacijos rengėjų ir skleidėjų skleidžiama informacija apie rinkimų programą. Taip pat nustatome, kas yra mažos aukos dydis. Atsižvelgiant į tai, kad ne visi asmenys, aukojantys didesnes kaip 12 eurų aukas, žino, kad jie turi Valstybinei mokesčių inspekcijai pateikti turto deklaraciją ir yra baudžiami pagal Administracinių nusižengimų kodeksą, ta prievolė paliekama politinės kampanijos iždininkui.
Taip pat siūlomas pakeitimas – naikinti aukotojo administracinę atsakomybę už turto deklaracijos nepateikimą, nes registruojant auką pareiga tikrinti, ar aukotojas yra pateikęs turto deklaraciją, nustatoma politinės kampanijos iždininkui, kuris už savo pažeidimus atsako pagal Administracinių nusižengimų kodeksą.
Tai būtų trumpai.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Trys Seimo nariai nori paklausti. Pirmasis – E. Pupinis. Ruošiasi M. Puidokas.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Norėjau paklausti gerbiamos komiteto pirmininkės, ar tos rekomendacijos privalomos, ar ne? Iš tikrųjų mes daugiausia problemų turime ne dėl to, kad mes nevykdome, bet paprasčiausiai dėl pasikeitimo įvairių teisės aktų mes patys pasimetame. Keičiame, keičiame ir po to kaip ir nusistovi tam tikra tradicija, o mes pradedame daryti klaidas ir tada patys kenčiame, visi sako, pažeidimas atsirado, nors ankstesniame variante tas pažeidimas nebūtų traktuojamas. Iš tikrųjų ar privaloma, ar ne? Ar tikrai esate įsitikinę, kad būtinai mums kiekvieną kartą reikia keisti savo teisės aktus, nes tų problemų kaip ir nebuvo? Ačiū.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Nenorėčiau sutikti, kad problemų nebuvo. Kai kurių problemų tikrai buvo. Kaip jūs ir pats pasakėte, tai yra rekomendacinio pobūdžio. Mes tiesiog peržiūrėjome, tikrai čia nėra… visos, kurios jau pateiktos, atsižvelgta į visas problemas, iškeltas rekomendacinio pobūdžio. Tiesiog mes pasižiūrėjome, kur tikrai yra spragų, ir tas spragas bandėme užpildyti. Manau, kad mums visai neblogai pavyko.
PIRMININKĖ. Dėkoju. M. Puidokas. Ruošiasi A. Vinkus. Įdėkite kortelę. Įdėjote, ačiū.
M. PUIDOKAS (LVŽSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mano klausimas būtų, kokiu būdu planuojama nustatyti stebėtojų atstovavimo kvotas siekiant, kad panašią veiklą vykdančios nevyriausybinės organizacijos galėtų atstovauti kuo platesniam rinkėjų ratui?
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Kaip žinote, iki šiol tik „Baltosios pirštinės“ iš nevyriausybinių organizacijų dalyvavo, nėra labai daug norinčių dalyvauti, bet jūsų klausimas yra geras. Taip pat ši pastaba yra iš Teisės departamento, manau, kad mes komitete ją apsvarstysime.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia gerbiamas A. Vinkus.
A. VINKUS (LSDDF). Ponia Burokiene, aš labai trumpai. Matome, kad nepakankamai aiškiai reglamentuoti rinkimų stebėtojų protestai ir skundai, reagavimas į juos. Ar planuojate ir kaip planuojate, kaip galvojate pakeisti tą situaciją?
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Tiesiog aiškiau bus reglamentuota šiame įstatyme, kad nekiltų jokių, kaip iki šiol kildavo, įvairių problemų, reglamentuosime aiškiau, kad visi galėtų pasiskaityti ir nepažeisti įstatymų.
PIRMININKĖ. Ačiū, kolege. Jūs atsakėte į klausimus. Motyvai. Ar M. Puidokas nori kalbėti už? Prašau.
M. PUIDOKAS (LVŽSF). Šiuo metu, kaip žinote, vykstant tiek agitacinei kampanijai, tiek rinkimams, mums iškyla daug nesklandumų, neaiškumų, vis dar palikta daug erdvės nesąžiningumui rinkimų dalyvių ar rinkėjų atžvilgiu. Džiugu, kad šiuo projektu pateikiami, mano nuomone, iš tiesų svarbūs su rinkimais susiję patikslinimai. Atkreipčiau dėmesį į galimybę praplėsti sąrašą subjektų, kurie gali siūlyti stebėtojus, taip pat atsiranda galimybė aktyviau į veiklą įsitraukti įvairioms nevyriausybinėms organizacijoms. Tai tikrai teigiamas pakeitimas. Teigiamas projekto bruožas, kad pagaliau yra reglamentuota, kas yra nelaikoma politine reklama, t. y. kad politine reklama nelaikoma viešosios informacijos rengėjų ir skleidėjų informacija apie rinkimų programas. Mano nuomone, tai suvienodins galimų pažeidimų traktavimą ir nebus nereikalingai apkrautos kontroliuojančios institucijos. Projekte aiškiau reglamentuoti politinės kampanijos dalyvių finansiniai įsipareigojimai ir ataskaitos. Todėl kviečiu kolegas palaikyti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kitą nuomonę turi ir kalbės Eugenijus Pupinis. Atsiprašau, Edmundas.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiami kolegos, daugelį mes taip ir vykdėme, bet buvo ir problemų. Buvo problemų kai kurių politinių organizacijų, kurios nesugebėdavo laiku atsiskaityti, iki rinkimų pabaigos, ir jos turėdavo problemų. Bet asmeniškai tie, kurie rinkimuose dalyvavo individualiai, tai taip ir būdavo, kad visas skolas padengdavo iš anksto ir paskui priduodavo ataskaitą Vyriausiajai rinkimų komisijai. Dabar tik tai parašyta. Nežinau, ar verta viską surašyti, ar verta keisti žaidimo taisykles kaskart, nes paskui mes patys susipainiojame, prisirašome to, kas neįgyvendinama, ir turime dėl to problemų, kurias paskui vėlgi įstatymais ar kaip nors kitaip bandome taisyti. Nemanau, kad taip dažnai įstatymus reikėtų keisti, kiekvieną nurodytą pastabą rekomendacinio pobūdžio. Aš tikrai susilaikysiu.
PIRMININKĖ. Balsuojame po pateikimo dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-1680 ir lydimųjų projektų – iki projekto Nr. XIIIP-1685.
Balsavo 75 Seimo nariai: už – 65, prieš nėra, susilaikė 10. Po pateikimo pritarta įstatymų projektams nuo projekto Nr. XIIIP-1680 iki projekto Nr. XIIIP-1684.
Kaip pagrindinis siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, dėl įstatymo projekto Nr. XIIIP-1685 kaip pagrindinis siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma juos visus svarstyti spalio 16 dieną. Galime bendru sutarimu pritarti tokiems pasiūlymams? Dėkoju.
Kviečiu S. Jovaišą pateikti Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2228. (Balsai salėje) Kolegos nėra. Pasiūlymas?
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Laba diena, iš tikrųjų kolega dėl…
PIRMININKĖ. A. Kupčinskas. Prašom.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). …dėl skubaus iškvietimo prašė atidėti, jeigu galima, po pietų.
13.29 val.
Prezidento rinkimų įstatymo Nr. I-28 papildymo 79 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-927(2), Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo Nr. XII-966 papildymo 92 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-928(2), Seimo rinkimų įstatymo Nr. I-2721 papildymo 99 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-929(2), Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo Nr. IX-1837 98 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-930(2) (pateikimas)
PIRMININKĖ. Gerai, sutarėme. Kviečiame R. Tamašunienę pateikti įstatymų projektus Nr. XIIP-927, Nr. XIIP-928, Nr. XIIP-929, Nr. XIIP-930. Visus keturis įstatymų projektus, nes jie yra lydintys vienas kitą.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). Gerbiami kolegos, gerbiama pirmininke, yra teikiami įstatymų projektai į Lietuvos Respublikos prezidentus, savivaldybių tarybas, Seimą ir Europos Parlamentą rengimo ir vykdymo tvarkos ir siūloma, kad ta tvarka nebūtų keičiama likus mažiau nei vieniems metams iki rinkimų, išskyrus atvejus, kai būtina pašalinti įstatymo ar jo dalies prieštaravimą Lietuvos Respublikos Konstitucijai.
Tie įstatymų projektai buvo parengti pirmiausia remiantis ESBO ataskaitos pasiūlymais. Aš noriu pacituoti. 2012 metų ataskaitoje apie Lietuvos Seimo rinkimus yra parašyta taip, kad „pamatinės Rinkimų įstatymo nuostatos, o ypač nuostatos, reglamentuojančios rinkimų sistemą, rinkimų komisijų narystę ir rinkimų apygardų ribas, neturėtų būti keičiamos likus metams iki rinkimų arba turėtų būti įrašytos į Konstituciją ar kitą už paprastą įstatymą viršesnį teisės aktą“. Tai yra iš tikrųjų pateikiama remiantis Venecijos komisijos Gerosios rinkimų praktikos kodekso nuostatomis. Manytume, kad vis dėlto mes išvengtume tokių politizuotų sprendimų ir taip pat rinkėjų lūkesčių, kad vis dėlto politinės partijos turi interesą keisti rinkimų įstatymus, palankius jiems, ir tai suponuoja taip pat nepasitikėjimą rinkimų sistema. Be abejo, tai suteiktų daugiau aiškumo, kaip galima startuoti ir kaip pradėti rinkimų kampanijas, tarkim, savivaldų rinkimuose rinkimų komitetams, kurie neturi politinių partijų, bet taip pat turi konstitucinę teisę būti renkami. Todėl siūlome įtvirtinti.
Šiuo metu tik Europos Parlamento rinkimų įstatyme yra nuostata, kad keisti galima likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams, išskyrus tuos mano minėtus atvejus, o kituose įstatymuose nėra jokios nuostatos. Kaip tvirtino Vyriausioji rinkimų komisija, yra nerašyta taisyklė, kad nieko jau nekeičiama ar likus keturiems, na, penkiems geriausiu atveju mėnesiams iki rinkimų. Mano požiūriu, vis dėlto tai reikėtų įtvirtinti dėl tų minėtų mano argumentų. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiamoji kolege. Nori paklausti keturi Seimo nariai. E. Pupinis. Ruošiasi S. Gentvilas.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiama kolege, ką tik G. Burokienės buvo siūlymai kaip tik dėl rinkimų keitimo. Tai iš tikrųjų, jeigu jūsų teisės aktas būtų priimtas, tai iš esmės visų reguliavimo teisės aktų su komisijomis nebūtų galima priimti, kiek suprantu. Iš tikrųjų sveikinu tokį siūlymą, bet, aišku, galbūt galėtų būti ir dar didesni terminai, nes, kaip ir sakiau, vis dėlto rinkimų organizavimas yra nepaprastas dalykas ir žmonės turi gerai žinoti tuos visus reikalus ir kuo mažiau keitinėti. Ar nemanote, kad vis dėlto pakeitimai pagal rekomendacijas pridaro nemažai problemų?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). Iš tiesų ir patys pakeitimai, kaip jūs ir minėjote, suponuoja, kad vis dėlto kiekvienais rinkimais mes bandome tą paklodę patempti į savo pusę, dažniausiai palankią didžiosioms partijoms, kurios dominuoja tuo metu valdžioje. Mano įsitikinimu, kad, vis dėlto išskaidrinant pačią rinkimų sistemą ir suteikiant daugiau aiškumo, nustatyti konkretūs terminai, iki kada negalima pakeisti, suteiktų daugiau ir pasitikėjimo, ir nepažeistume taip pat politinės kampanijos dalyvių teisėtų lūkesčių, nes dabar mes planuojame vienaip, o, pasirodo, Seimas ima ir pakeičia kitaip ir iš tikrųjų yra sudėtinga ir rinkimų kampanijų dalyviams.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia S. Gentvilas. Ruošiasi A. Kupčinskas.
S. GENTVILAS (LSF). Dėkoju. Gerbiama Rita, jau šiandien jūs, kaip frakcija, išgelbėjote Lietuvos demokratiją kai kuriais balsavimais. Tai ačiū už tai ir ačiū už šitą šviežaus oro gūsį. Labai sveikintina iniciatyva, ypač jums kartu dirbant su manimi ir kitais kolegomis Europos Taryboje, matant kitų šalių blogąją praktiką organizuojant rinkimus. Galime pasidžiaugti, kad Lietuvoje jie tikrai vertinami demokratiškai.
Vienas konkretus klausimas. Čia jau buvo įprasta praktika, kad Seimo Pirmininkas siūlo ypatingos skubos tvarka priimti įstatymus. Tai atsiliepiant į tai, ką E. Pupinis sako, gal vis dėlto prašykime, kad Seimo Pirmininkas imtųsi šito įstatymo priėmimo ypatingos skubos tvarka, nes matau, kad svarstymas numatytas tiktai spalio 16 dieną, o tai reiškia, kad iki tol dar bus pakeista daug rinkimų įstatymų labai norint?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). Iš tikrųjų, mano siūlomo termino tai jau yra pavėluota, nes jeigu pirmieji rinkimai vyks kovo mėnesį, 2019 metais mūsų laukia treji rinkimai, tai įstatymo nuostatos šiems rinkimams, mano įsitikinimu, neįsigaliotų. Bet taip pat galima įtvirtinti dažniausiai nekeičiamą terminą. Aš tik truputį galbūt kilstelėjau tą kartelę, remdamasi ESBO rekomendacija, kuri yra aukštesnio dabar lygio negu dažniausiai Europos Sąjungos ar demokratinėse valstybėse organizuojamose rinkimų tvarkose. Dažniausias terminas yra pusė metų, taip yra iš tikrųjų, bet manau, kad vis dėlto reikėtų pradėti daryti taip, kaip siūloma ir kas veikia geriausiai, jau į konkrečių specialistų ir kvalifikuotų ekspertų nuomonę atsižvelgiant.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia A. Kupčinskas. Ruošiasi A. Strelčiūnas.
A. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, kaip tik jūs ir paminėjote paskutiniais sakiniais, ir sakėte, kad nuo šešių mėnesių pradedama ta kartelė. Kaip ir lengvojoje atletikoje, na, sportininkai nepradeda nuo aukščiausių kartelių peršokti, vieną ar kitą lygmenį įveikti ir, sakykim, rekordus fiksuoti. Man atrodo, kad rinkimais didžiausias susidomėjimas vyksta likus pusei metų. Be to, Seimas posėdžiauja ir pavasario, ir rudens sesijoje, ir jeigu žiūrėsime į dabar artėjančius rinkimus, man atrodytų, šešių mėnesių laikotarpis tikrai būtų pakankamas. Pradėkite gal nuo tos žemesnės kartelės, kuri būtų tikrai logiška. Bet jeigu numatytume metų laikotarpį, man atrodo, jisai būtų kaip tik nelogiškas, nes keičiasi, kinta ir su tuo susijęs gyventojų skaičius, sakykim, savivaldybių tarybų narių skaičius, ir t. t. Atsiranda neatidėliotinų sprendimų, kurie tiesiog yra būtini priimti. Ar jums neatrodo dėl šešių mėnesių, kad ta žemesnė kartelė pradžioje būtų geresnė, negu iš karto imti maksimumą?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). Yra toks posakis: „Rinkimai pasibaigė – rinkimai prasideda.“ Iš tikrųjų dažniausias periodas yra ketveri metai tarp rinkimų, tai iš karto po rinkimų Vyriausioji rinkimų komisija rengdama ataskaitą, vertindama ir ESBO rekomendacijas, ir stebėtojų pastebėtas klaidas, turi pakankamai laiko pasirengti kitiems rinkimams.
Mano siūlymas yra metus iki rinkimų nekeisti, bet mes dar turime visus trejus metus, kuomet dar galima pažiūrėti ir į demografines tendencijas, ir apygardų ribas, jeigu toks poreikis būtų keisti. Visa tai lieka, bet likus metams… Prezidento rinkimai. Mes jau kalbame senokai apie Prezidento rinkimus Lietuvoje. Ir dabar, jeigu mes pakeisime, tarkime, likus keturiems, penkiems mėnesiams pradėsime ką nors keisti rinkimų tvarkoje, tai taip pat galime išeliminuoti arba apsunkinti kandidatų dalyvavimą rinkimų kampanijoje. Mano požiūriu, tai būtų nedemokratiška mažiausiai.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Paskutinis klausia A. Strelčiūnas.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, aš irgi palaikyčiau gerbiamojo A. Kupčinsko pasiūlymą, kad pusė metų tikrai realus terminas, kada yra susidomėjimas bet kokiais rinkimais, ir tikrai būtų kaip kompromisinis. Ar jūs palaikytumėte tokį pasiūlymą?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRA-KŠSF). Žinote, pas mus Seime truputį kitaip veikia, negu minėjo gerbiamasis A. Kupčinskas, kad mes pradedame nuo mažesnio starto ir veikiame kitaip. Seime dažniausiai mes užmetame daugiau ir po to susitaikome su mažesniu rezultatu. Ir taip veikia pas mus Lietuvoje dažniausiai teikiamų įstatymų visas turinys ir paskui sprendimų priėmimo logika. Be abejo, bent jau įtvirtinti pusę metų visuose įstatymų projektuose tai būtų tas minimumas, mano požiūriu, šio įstatymo projektu, bet aš galvoju, kad mes galime atsižvelgi į rekomendacijas ir vis dėlto startuoti nuo aukščiau iškeltos kartelės, t. y. nuo metų. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju, jūs atsakėte į visų kolegų klausimus. Motyvai. Gal galime bendru sutarimu ir nekalbame? (Balsai salėje) Bendru sutarimu? (Balsai salėje) Reikalaujate balsuoti. Balsuojame. Ačiū už supratimą, kad nekalbame dėl motyvų, nes jau turėjome galimybę paklausti. Dėkojame.
Balsavo 79 Seimo nariai: už – 66, prieš nėra, susilaikė 13. Pritarta po pateikimo. Kaip pagrindinis siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti spalio 16 dieną. Galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Dėkoju.
Gerbiami kolegos, S. Jovaiša buvo paskelbtas, kad jis jau kviečiamas pristatyti įstatymo projektus, bet jo nebuvo salėje. Ar galime dabar leisti? Aš manau, suspėsime visi laiku. Gerbiamas Sergejau, G. Burokienė labai nuoširdžiai sutinka su tuo, kad jūs pavėlavote, bet jūs buvote pirmesnis užrašytas. Tad prašau labai operatyviai.
13.40 val.
Seimo rinkimų įstatymo Nr. I-2721 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2228(2), Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo Nr. I-532 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2229(2), Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo Nr. IX-1837 39 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-2407 (pateikimas)
Seimo rinkimų įstatymo projektai Nr. XIIIP-2228, Nr. XIIIP-2229 ir Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo projektas Nr. XIIIP-2407. Prašom pateikti.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke ir kolegos, už sudarytą galimybę. Aš, atsižvelgdamas į jūsų nuomonę ir į Teisės departamento pastabas, teikiu šitų įstatymo pakeitimų antrą variantą. Labai trumpai, tikrai sušvelnintas variantas. Kandidatai, kurie kandidatuoja į savivaldybių tarybas, į Seimą ir, pridedame pagal jūsų pageidavimą, Europos Parlamentą, turi įrašyti į savo kandidato anketas, ar turėjo kokių nors pažeidimų, kuriuos nustatė VTEK’as.
Kodėl aš tai teikiu, dar kartą priminsiu. Per dvejus metus iš tiesų drastiškai pakilo tokių pažeidimų skaičius, o nuo 2015 iki 2017 metų – apie šešis kartus. Tad čia būtų priminimas rūpestingiems rinkėjams pažiūrėti, kas tinkamas, kas sąžiningiau atlieka savo pareigas ir užpildo reikalingas deklaracijas ar kitus teisės aktus. Tai yra toks mano papildymas, ir aš manau, kad eidami skaidrumo keliu vis dėlto turėtume teigiamai vertinti tokius siūlymus ir įrašyti apie savo nuodėmes. Jos galioja trejus metus nuo paskutinio padarymo. Tad tie, kurie kažkada buvo bausti, jiems neprivaloma.
PIRMININKĖ. Ačiū. Pirmasis klausia E. Pupinis. Ruošiasi A. Skardžius.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamas kolega, iš tiesų kai kada būna įvairių nusižengimų, kuriuos nustato Vyriausioji tarnybinės etikos komisija. Vienas, pakankamai grubus, tarkime, iš tikrųjų vertas didelio dėmesio, bet būna ir tokių, kad, pavyzdžiui, tarybos narys neišėjo balsavimo metu iš salės, ir kažkoks jo giminaitis atkapsto interesus. Žmogus kai kada netyčia padaro klaidą, bet įrašymas yra esminis, svarbus, kadangi žmogus ir pats nesupranta, kas yra Vyriausioji tarnybinės etikos komisija. O jeigu jau nubaustas, tai jis jau ir niekam tinkamas. Ar neturės per didelės įtakos kai kurių žmonių, netyčia padariusių klaidą, tolimesniems rinkimams, dalyvaujant tarybose?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Kaip minėjau, rūpestingi rinkėjai išsiaiškins, jeigu norės, koks tai buvo pažeidimas. Tiesiog toje eilutėje bus įrašyta, kad kažkas yra tokio padaryta. Jeigu labai įdomu, prašom ieškoti, žiūrėti ir susipažinti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia A. Skardžius. Ruošiasi A. Strelčiūnas.
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Gerbiamas kolega, jūs nesiliaujate stebinęs. Kai kolegos Seimo nariai teikė įstatymo projektą, kad neleistų savivaldos rinkimuose dalyvauti už korupciją teistiems asmenims, jūs balsavote, kad leistų. Bet staiga prilyginate VTEK’ą teismo nuosprendžiui, kad žmogus yra teistas. VTEK’as nėra teismas, gerbiamasis kolega. Kitos institucijos, tokios kaip Seimas, turi savo savivaldos struktūras, kurios aiškiai nagrinėja savo narių pažeidimus, jie net neturi darbo santykių šiuo atveju, kad ir prilyginami valstybės tarnautojams Seimo nariai, eidami savo pareigas. Todėl prilyginti VTEK’o pažeidimą, kai VTEK’as pasisako dėl blogai užpildytos deklaracijos ir t. t., teismo nuosprendžiui, kad žmogus buvo nuteistas be apeliacinės institucijos?.. Jūs juokaujate, ar ką?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Bet jūs, kolega, čia taip įmantriai išdėstėte, tarsi nebūtumėte pildęs nė karto anketos. Ten juk yra apie teistumą taip pat eilutė, kur jūs įrašote arba ne. Ar aiškiai atsakiau?
PIRMININKĖ. A. Strelčiūnas klausia.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamas kolega, vis dėlto aš tam projektui negalėsiu pritarti, nes Vyriausioji rinkimų komisija… Jeigu būtų šiurkštus pažeidimas, tai galima, bet jeigu čia žmogus ne laiku užpildė deklaraciją ir būtinai reikia įrašyti, tikrai šitam projektui negalima pritarti.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Jūsų valia, bet ar mes einame tuo keliu, kad sąžiningai, jausdami pareigą, sutvarkome viską, kas priklauso, tiesiog įrašome, viską deklaruojame? Ar kiekvieną kartą mes turime per VTEK’ą, per viešąsias informavimo priemones sužinoti, ką vienas ar kitas politikas padarė? Tai aš jau aną kartą pristatydamas sakiau – čia yra tarsi žadintuvo skambutis, tau primins. Pavyzdžiui, rinkimų ciklas yra ketveri metai. Gal tu atėjai pirmą sykį kažko išsiblaškęs, kažko nežinai, pirmus metus tu neužpildei, tave nubaudė. Bet tai kitam ciklui jau nebegalios, jei tu atkreipsi dėmesį ir nebedarysi tokių dalykų. Pakeiskite savo nuomonę. Aš manau, kad čia yra visiškai logiškas siūlymas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. E. Gentvilas, prašom klausti. Ruošiasi V. Kravčionok.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Matyt, gerbiamas Sergejau, reiktų padaryti skirtumą tarp to šiurkštus ar toks techninis nustatytas – arba esminis, arba tik techninis. Pavėlavo penkias dienas deklaruoti, nežinau, kaip tą galima būtų anketoje surašyti.
Tačiau mano klausimas toks: ar jūs nematytumėte galimybės formuluoti klausimą kitaip, kiek kartų per paskutinius trejus metus buvote pripažintas pažeidęs? Nes… (Balsai salėje) Ne, kad klausimas skambėtų taip: kiek kartų? Nes, pavyzdžiui, A. Kubilius – vieną kartą, tuo tarpu R. Karbauskis, atrodo, ne vieną kartą. Tai parašyti ne, ar buvai pripažintas, bet kiek kartų buvai pripažintas?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Galimas, aišku, ir toks variantas svarstymo metu. Bet aš jau minėjau, rinkėjas, kuris tikrai labai domisi, suras VTEK’o medžiagą ir sužinos, kiek kartų ir už ką. Aš tiesiog įpareigočiau šiais įstatymų projektais, kad būtų kreipiamas rimtesnis dėmesys į savo pareigų atlikimą, ir tiek.
PIRMININKĖ. Dėkoju. V. Kravčionok klausia paskutinė.
V. KRAVČIONOK (LLRA-KŠSF). Aš noriu paklausti, jei kandidatas yra teistas pagal Baudžiamąjį kodeksą ir pažymi anketoje, paskui sąrašuose, kur rinkimų apylinkėje kabo, yra pažymėta prie pavardės, kad teistas pagal Baudžiamąjį kodeksą, jeigu nenurodo, tai yra išbraukiamas iš sąrašų. Dėl VTEKʼo sprendimo jūs tą patį siūlote, kad būtų įrašyta, ar tik anketoje užtenka šito, jūsų nuomone?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Visiškai užtenka anketoje, nes visos labai viešai prieinamos ir aš dar sykį sakau, tas, kuris renkasi ir nežino, kaip pasirinkti, paprasčiausiai gali ignoruoti bet kokį įrašą, jei jam tas politikas vis tiek patinka. Bet jei jis ieškos, norės pasižiūrėti, jis ras tą įrašą. Čia nėra kas nors tokio, kad jau statoma prie sienos, tiesiog yra daugiau pareiga politikams atlikti savo pareigas ir rūpestingai tą daryti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Atsakėte į visų kolegų klausimus. Motyvai. Gal galime?.. Ar A. Skardžius būtinai nori kalbėti?
A. SKARDŽIUS (LSDDF). Pirmininke, aš labai trumpai, tada siūlyčiau surašyti ir kelių taisyklių pažeidimus, greičio viršijimą, perėjimą per perėjas – vis tiek administracinis nusižengimas, kodėl mes išskiriame tik vieną dalį? Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. K. Starkevičius – prieš.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Tikrai aš būsiu nuoseklus, nes gerbiu Sergejų, jis per praėjusią sesiją teikė lygiai šį klausimą, ir tada mes pataisai nepritarėme, nes vis dėlto yra… Aš suprantu, jeigu esi teistas, būtinai įrašyk dėl VTEK’o, jeigu žmogus pamiršo ką nors deklaruoti, susirašyti tuos visus pažeidimus. Mano manymu, yra kur kas rimtesnių pažeidimų, kas čia prieš tai nuskambėjo, tai Kelių eismo taisyklių pažeidimai, galbūt šiurkštūs, teisės atimtos, tai didesnį pavojų keli visuomenei, nei ką nors pamiršai, nedeklaravai ir vėliau pasitaisei. Dar Etikos ir procedūrų komisijos yra… buvusiems Seimo nariams, reikėtų juos dar atidžiau žiūrėti ir surašyti tuos pažeidimus, kurie buvo svarstyti ir Seimo Etikos ir procedūrų komisijoje. Mes prieisime iki to, kad anketos, kurias užpildysime, bus labai ilgos, plačios ir galų gale jų niekas neskaitys.
PIRMININKĖ. Dėkojame. Balsuojame dėl Eugenijaus… Sergejaus pateiktų Seimo rinkimų, Savivaldybių tarybų rinkimų ir Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymų projektų po pateikimo.
Balsavo 76 Seimo nariai: už – 20, prieš – 2, susilaikė 54. Po pateikimo nepritarta.
Ar grąžiname tobulinti, ar atmetame? Grąžiname tobulinti? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas balsuoja už, grąžinama tobulinti, kas spaudžia mygtuką „prieš“ – atmetama.
Balsavo 72 Seimo nariai: už – 26, prieš – 46. Įstatymų projektai atmesti.
13.52 val.
Laikino tiesioginio valdymo savivaldybės teritorijoje įstatymo Nr. I-830 2, 4 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1677, Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 11 ir 29 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1678 (pateikimas)
Kviečiu G. Burokienę ir kartu prašau kolegų leisti pateikti projektą Nr. XIIIP-1677 ir jį lydintį projektą Nr. XIIIP-1678. Tikriausiai sutarsime baigti rytinį posėdį, po to pristatyti, pateikti ir Vietos bendruomeninių organizacijų įstatymo projektą. Prašau, kolege.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Dėkoju. Įstatymas buvo inicijuotas, nes kai prasidėjo tiesioginiai merų rinkimai, nebuvo grįžta prie šio įstatymo, todėl atsirado politinių įtampų tarp savivaldybių merų ir tarybų. Daugeliu atvejų nebuvo randama kompromisų sprendžiant aktualius vietos savivaldos klausimus, tokius kaip mero pavaduotojo ar savivaldybės administracijos direktoriaus skyrimas, savivaldybės tarybos kontrolės komiteto ir komisijų sudarymas. Savivaldybės institucijoms negalint sklandžiai funkcionuoti, gali iškilti laikino tiesioginio valdymo savivaldybės teritorijoje įvedimo poreikis. Šiuo įstatymu yra koreguojamos, reguliuojamos visos su tuo susijusios bėdos.
PIRMININKĖ. Dėkoju. R. Martinėlis. Prašom.
R. MARTINĖLIS (LVŽSF). Ačiū, pirmininke. Šiuo įstatymo pakeitimu procedūrinius dalykus sprendžiate, bet patirtis rodo, kad pats tiesioginis valdymas per du mėnesius neišrinkus kontrolės komiteto, vicemero, kontrolės komiteto pirmininko paprasčiausiai nepaskelbiamas. Ten važiuoja viceministrai, nori opoziciją su pozicija sutaikyti. Aš norėčiau paklausti. Ar per tuos du mėnesius neišrinkus tam tikrų valdininkų privalomai bus skelbiamas tiesioginis valdymas, ar čia vėl interpretacijų gali būti ir laukiama kelis mėnesius?
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Šiame įstatymo projekte dabar nenumatoma, bet jūs labai gerą pastabą pasakėte. Manau, kad per svarstymus komitete mes tikrai atkreipsime dėmesį ir pabandysime šitą problemą išspręsti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. E. Gentvilas. Prašau, kolega.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiama Goda, dėl visų reglamentavimo trūkumų pašalinimo būtų galima pritarti, tačiau, kaip suprantu, jūs siūlote panaikinti tiesioginio valdymo terminą, neapsiriboti šešiais mėnesiais, o numatyti neribotą terminą, o kai jau valdžia susimylės, tada priimti sprendimą. Teisingai jus suprantu, taip?
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Taip.
E. GENTVILAS (LSF). Tada aš primenu, toks buvo vaikinas A. Smetona, kuris 1926 metais pasakė: laikinai sustabdoma Seimo veikla, parlamento veikla, ir tas laikinai tęsėsi dešimt metų – iki 1936 metų. Ar čia koks nors yra Lietuvoje dabar vaikinas, kuris irgi panašiai norėtų taip, na, iki kažkada, neribotai? Štai, jeigu jūs nepakeičiate tos nuostatos, aš tikrai nebalsuosiu už tą projektą.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Tiesiog noriu atkreipti dėmesį, kad tiesioginis valdymas negali trukti ilgiau kaip šešis mėnesius, išskyrus, jeigu tai yra prieš pat tarybos pabaigą, yra likę mažiau kaip vieni metai. Tai yra vis dėlto tas terminas, manau, kad mes dar atkreipsime dėmesį ir į jūsų pastabą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ačiū, gerbiamoji kolege. Motyvai. Norinčių kalbėti nėra. Galime bendru sutarimu? Prašau balsuoti dėl G. Burokienės pateiktų įstatymų projektų Nr. XIIIP-1677 ir Nr. XIIIP-1678 po pateikimo.
Skelbiu balsavimo rezultatus. Balsavo 67 Seimo nariai: už – 55, prieš – 1, susilaikė 11. Po pateikimo pritarta. Kaip pagrindinis siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ir siūloma svarstyti lapkričio 13 dieną.
13.57 val.
Vietos bendruomeninių organizacijų plėtros įstatymo projektas Nr. XIIIP-2402 (pateikimas)
G. Burokienę dar kviečiu į tribūną. Liko vieno šio rytinio posėdžio įstatymo projekto pateikimas – Vietos bendruomeninių organizacijų plėtros įstatymo projektas Nr. XIIIP-2402.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Gerbiami kolegos, tikrai vietos bendruomeninėms organizacijoms, manau, yra didelė diena šiandieną, nes pirmąkart Seime yra pateikiamas jų organizacijų plėtros įstatymo projektas, kuris būtent reglamentuos pilietinės visuomenės ir vietos savivaldos elementą kaip svarbų vietos bendruomenėms. Tai pažymės jų išskirtinumą, jų veiklos išskirtinumą ir, aišku, reglamentuos vietos bendruomeninių organizacijų veiklos politikos formavimą ir įgyvendinimo principus bei valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų bendradarbiavimą su vietos bendruomeninėmis organizacijomis. Taip pat bus įkurta Nacionalinė vietos bendruomenių taryba, kuri ir koordinuos, taip pat savivaldybėse bus, kaip ir dabar neoficialiai veikia, bet jau bus įteisintas organizacijų tarybos sudarymas.
PIRMININKĖ. Ačiū, kolege. M. Puidokas klausia jūsų. Ruošiasi A. Vinkus.
M. PUIDOKAS (LVŽSF). Dėkoju, pirmininke. Iš tikrųjų labai puikus ir reikalingas projektas. Labai daug tenka bendrauti su bendruomenėmis. Klausimas būtų: kokios pagrindinės priemonės, numatytos projekte, jūsų manymu, padės vietos bendruomenių ir valstybės bei vietos savivaldos institucijų bendradarbiavimą padaryti efektyvesnį? Dėkui.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Iki šiol buvo spontaniškas ir tiesiog nuo savivaldybių geranoriškumo priklausantis bendradarbiavimas, o šiame įstatyme bus apibrėžta, kad tikrai turėtų būti atsiklausiama, kalbama su bendruomenėmis, derinamos pozicijos, kas liečia vietos plėtros organizacijų klausimus.
PIRMININKĖ. Dėkoju. A. Vinkus. Ruošiasi J. Baublys.
A. VINKUS (LSDDF). Gerbiama ponia Burokiene, kolege, ar nebūtų tikslinga, renkant Nacionalinės vietos bendruomeninių organizacijų tarybos pirmininką įvesti rotacijos principą, kuriuo vadovaujantis vienai kadencijai pirmininku būtų renkamas valstybės institucijos ar įstaigos atstovas, kitai kadencijai vietos bendruomeninių organizacijų atstovas? Tai užtikrintų, mano nuomone, objektyvesnį paritetinio principo įgyvendinimą Nacionalinės vietos bendruomeninių organizacijų tarybos veikloje.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Tai, ką jūs dabar paminėjote, gerbiamas kolega, turi Nacionalinė nevyriausybinių organizacijų koalicija, tai puikiai pasiteisino. Manau, kad ši patirtis bus perimta ir įgyvendinant šį įstatymą.
PIRMININKĖ. Klausia J. Baublys. Ruošiasi V. Ačienė.
J. BAUBLYS (LSF). Gerbiama pranešėja, aš manau, labai geras projektas ir labai aiškiai reglamentuoja savivaldybių vietos bendruomeninių organizacijų tarybos sudarymą ir veiklą, tačiau sakykite, ar tikrai reikia tai įstatymu įteisinti, ar negalima buvo Vyriausybės nutarimu ar kitu teisės aktu, tuo labiau kad būtent tik bendruomeninių organizacijų taryboms sudaryti tai skirta, tai neliečia vietos veiklos grupių, kitos veiklos, kodėl būtent įstatymu norite įteisinti? Ačiū.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Noriu pabrėžti, kad įstatyme yra ne vien tiktai tarybų sudarymas, bet taip pat ir apibrėžiamos pagrindinės sąvokos, taip pat nustatoma organizacijų plėtros politika, suformavimas, įgyvendinimas, taip pat norima pabrėžti, kad bendruomenės turi pakankamai kompetencijų, kad galėtų bendradarbiauti vienodu lygmeniu su savivaldybėmis. Tiesiog dabar daugelis savivaldybių, kaip ir minėjau, iš geranoriškumo arba jas priima, arba ne. O vietos veiklos grupės yra jau pusiau valdžios ir jų negalima laikyti, kad yra nevyriausybinės organizacijos, kai 1/3 yra sudaromos valdžios institucijų. Kiek žinau, pagal ateinantį Nevyriausybinių organizacijų įstatymą jos bus išbrauktos iš nevyriausybinių organizacijų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia V. Ačienė. Ruošiasi E. Pupinis.
V. AČIENĖ (LVŽSF). Miela kolege, jūsų teikiamo įstatymo projekto esmė yra apibrėžtis, kas yra vietos bendruomenė. Apibrėžiate, kas tai yra, apibrėžiate jos veiklos sritis, tačiau, kiek aš suprantu, jinai juridiškai išlieka vis tiek asociacija. Kiek tenka bendrauti su vietos bendruomenėmis, Asociacijų įstatymas jas tiesiog riboja, jų veiklą, jų iniciatyvą, nes reikalavimai yra gana griežti palyginti, ir kaip vietos bendruomenei yra labai daug tokių pridėtinių, sakyčiau, rūpesčių. Ar nemanote kada nors kartu keisti ir Asociacijų įstatymą, išskiriant vietos bendruomenes atskirai?
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Ačiū, tikrai labai geras klausimas ir labai gera pastaba. Jeigu visi gerai pamenate, 2002 metais buvo panaikintos visos kitos nevyriausybinių organizacijų formos, paliktos tik asociacijų, o tai dabar vietos bendruomeninėms organizacijoms sukelia didelių keblumų, manau, kad ir kitoms nevyriausybinėms organizacijoms, užsiimančioms daug platesne veikla negu viena sritis. Manau, kad tai yra pirmas žingsnis į būtent kitokių nevyriausybinių organizacijų formų veiklos formą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ir paskutinis klausia E. Pupinis. Prašau.
E. PUPINIS (TS-LKDF). Ačiū. Gaila, kad čia nėra tokių numatytų tiesioginių ryšių su seniūnaičiais, nes iš tikrųjų tai labai svarbu, kad būtų koks nors mechanizmas, kad veiktų tas visas mechanizmas per seniūnaičius, toliau per seniūnus ir t. t. Tai vienas klausimas ir viena dalis problemos.
O antra dalis, ar nemanote, kad vis dėlto kur nors būtų galima apibrėžti ir finansavimą? Iš tikrųjų bendruomenės kažkada gaudavo tam tikrą finansavimą iš Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, buvo tam tikra tvarka. Ar nereikėtų tos dalies? Iš tikrųjų būtų smagu, kad ne tik tokios popierinės minkštosios dalys būtų įstatyme, bet ir finansavimo klausimai būtų sprendžiami. Ačiū.
G. BUROKIENĖ (LVŽSF). Labai geras klausimas. Tikrai labai norėčiau, kad atsirastų finansavimo klausimo dalis, galbūt ir šitame įstatyme vėliau atsiras. Tiesiog noriu priminti, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija tebeteikia bendruomenėms paramą ir ten yra Bendruomenių rėmimo programa, tiesiog jinai veikia per seniūnaitijas ir veikia truputį kitaip. Aišku, buvo geriau, kai pradėjo veikti, bet išėjo kaip visada.
Dėl seniūnaitijų norėčiau pasakyti, kad tai viena iš valdžios institucijų, kaip jau turėtų būti, ir jos stiprinimas, na, galbūt ne šito įstatymo apimtis turėtų būti, nes daugeliu atvejų dažnai seniūnaičiai kertasi su bendruomeninėmis organizacijomis ir matoma visai kitokia veikla. Seniūnaitis daugiau atsako už tą administracinį darbą, o bendruomeninės organizacijos, pradedant nuo vaikų žaidimo aikštelių iki senjorų užimtumo, rūpinasi ir asfaltavimu, ir netgi statybomis kai kuriais atvejais, o dabar netgi, kaip tikriausiai žinote, ir įdarbinimu. Tai yra daug platesnė sritis, ir manau, kad tai turėtų įstatyme ir atsispindėti.
PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamoji kolege. Norinčių kalbėti prieš nėra. Gal galime nekalbėti ir bendru sutarimu sutarti pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Dėkoju. Pagrindiniu siūlau skirti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą, papildomu – Kaimo reikalų komitetą. Siūloma svarstyti lapkričio 20 dieną. Dėkoju, kolegos.
Registruojamės. Rytinį posėdį baigsime padarę išties daug. Visą rytinio posėdžio darbotvarkę apsvarstėme.
Užsiregistravo 58 Seimo nariai. Rytinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: LLRA-KŠSF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos-Krikščioniškų šeimų sąjungos frakcija; LSDDF – Lietuvos socialdemokratų darbo frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; LVŽSF – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.