LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
VI (PAVASARIO) SESIJOS
posėdžio NR. 266
STENOGRAMA
2015 m. birželio 30 d.
Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ
PIRMININKĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, pradedame 2015 m. birželio 30 d. (antradienio) rytinį plenarinį posėdį. (Gongas)
Prašau dėmesio! Gerbiamieji kolegos, savaitgalį netekome buvusio kolegos – Vytauto Galvono, jis žuvo Alytaus aerodrome nukritus lėktuvui. V. Galvonas Seime dirbo dvi kadencijas, buvo IX ir X Lietuvos Respublikos Seimo narys. Be galo skaudu, kai pasaulį palieka dar kupinas idėjų ir energijos žmogus. Mus ne vieną įkvėpdavo jo aktyvumas ir optimizmas. Vytautas daugelį metų dirbo Biudžeto ir finansų komitete, jam teko atstovauti ne tik įstatymų leidžiamajai, bet ir vykdomajai valdžiai. 2013 m. jis buvo paskirtas finansų viceministru, iki atėjimo į politiką sėkmingai vadovavo ne vienai verslo įmonei. Vytautas buvo ir aktyvus visuomenininkas, turėjo savo pomėgių – aistrą lėktuvams ir skraidymams. Čia buvo pasiekęs puikių rezultatų, tačiau ši aistra ir nutraukė jo gyvenimą. Tragiško įvykio metu penktadienio vakarą mūsų kolegos gyvybė užgeso. Pagerbkime V. Galvono atminimą tylos minute.
Tylos minutė
Gerbiamieji kolegos, 2015 m. birželio 7 d. yra išrinktas naujas Seimo narys Vidas Mikalauskas. Todėl kviečiu Algirdą Taminską, laikinai einantį Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas, prisaikdinimo procedūrai.
Gerbiamieji kolegos, prašau grįžti į savo darbo vietas, pradedame. Prašau, pirmininke.
10.04 val.
Seimo nario V. Mikalausko priesaika
A. TAMINSKAS. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Lietuvos Respublikos Vyriausioji rinkimų komisija 2015 m. birželio 25 d. priėmė sprendimą, kuriuo patvirtino, kad V. Mikalauskas išrinktas Lietuvos Respublikos Seimo nariu vienmandatėje rinkimų apygardoje pagal Lietuvos socialdemokratų partijos sąrašą. Šis Vyriausiosios rinkimų komisijos sprendimas paskelbtas jos interneto svetainėje. Taigi jis įsigaliojo ir Seimo narys gali prisiekti Seimo plenariniame posėdyje.
Prieš priimdamas Seimo nario priesaiką, turiu paaiškinti kai kurias konstitucines ir Seimo statuto nuostatas, susijusias su šia procedūra. Lietuvos Respublikos Konstitucijos 59 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta: „Išrinktas Seimo narys visas Tautos atstovo teises įgyja tik po to, kai Seime jis prisiekia būti ištikimas Lietuvos Respublikai. Seimo narys, įstatymo nustatyta tvarka neprisiekęs arba prisiekęs lygtinai, netenka Seimo nario mandato. Dėl to Seimas priima nutarimą.“
Konstitucinis Teismas savo baigiamuosiuose aktuose yra konstatavęs, kad Seimo nario priesaika nėra vien formalus ar simbolinis aktas, ji nėra vien iškilmingas priesaikos žodžių ištarimas ir priesaikos akto pasirašymas. Seimo nario priesaikos aktas yra konstituciškai, teisiškai reikšmingas. Duodamas priesaiką, išrinktas Seimo narys viešai ir iškilmingai įsipareigoja veikti taip, kaip įpareigoja duota priesaika, ir jokiomis aplinkybėmis jos nesulaužyti. Iš Seimo nario priesaikos jam kyla pareiga gerbti ir vykdyti Konstituciją, įstatymus, sąžiningai vykdyti Tautos atstovo pareigas, kaip jį įpareigoja Konstitucija.
Konstitucijos sudedamosios dalies įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos įsigaliojimo tvarkos“ 5 straipsnyje yra nustatytas Seimo nario priesaikos tekstas. Duodant priesaiką, tekstas turi būti perskaitomas ar persakomas, po to vardinis priesaikos tekstas pasirašomas. Priesaikos tekstas netaisomas ir nekeičiamas, išskyrus tai, kad prisiekti leidžiama ir be paskutinio priesaikos sakinio.
Pagal Seimo statuto 4 straipsnį Seimo nario priesaiką priima Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo pirmininkas, o jei jo nėra arba jis laikinai negali eiti šių pareigų, – laikinai einantis jo pareigas Konstitucinio Teismo teisėjas. Seimo narys prisiekia stovėdamas priešais priimantį priesaiką asmenį, skaito priesaiką padėjęs ranką ant Konstitucijos. Pasirašytas vardinis priesaikos lapas perduodamas priėmusiam priesaiką Konstitucinio Teismo teisėjui, kuris jį patikrina ir paskelbia Seimo nario, įgijusio visas Tautos atstovo teises, pavardę. Priėmęs priesaiką, asmuo vardinį priesaikos lapą perduoda Seimo Pirmininkui saugoti Seime. Pagal Seimo tradiciją priimant Seimo narių priesaiką Seimo salėje visi stovi.
Pradedame priesaikos priėmimo procedūrą. Prašau stoti.
Kviečiu Seimo narį V. Mikalauską prisiekti.
V. MIKALAUSKAS. Aš, Vidas Mikalauskas, prisiekiu būti ištikimas Lietuvos Respublikai; prisiekiu gerbti ir vykdyti jos Konstituciją ir įstatymus, saugoti jos žemių vientisumą; prisiekiu visomis išgalėmis stiprinti Lietuvos nepriklausomybę, sąžiningai tarnauti Tėvynei, demokratijai, Lietuvos žmonių gerovei. Tepadeda man Dievas!
A. TAMINSKAS. Skelbiu, kad Seimo narys V. Mikalauskas prisiekė 2015 m. birželio 30 d. Seimo posėdyje ir pagal Konstitucijos 59 straipsnį įgijo visas Tautos atstovo teises. Sveikinu naujai prisiekusį Seimo narį ir perduodu Seimo Pirmininkei priesaikos lapą saugoti Seime. (Plojimai)
10.11 val.
Informaciniai pranešimai
PIRMININKĖ. Kol mes vėl susikoncentruosime darbui, skaitau pareiškimą: „Lietuvos Respublikos Seimui. Birželio 30 d. pareiškimas. Šiuo pareiškimu pareiškiu, kad, remdamasis Seimo statuto 38 straipsnio nuostatomis, jungiuosi prie Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos.“ Pasirašo V. Mikalauskas. Frakcijos vadovė I. Šiaulienė vizuoja, kad frakcija sutinka priimti narį.
10.12 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2015 m. birželio 30 d. (antradienio) posėdžio darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas
Grįžtame prie darbo klausimų – darbotvarkės tvirtinimo. Prašau. J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF*). Gerbiamoji Pirmininke, kompiuteryje yra rezervinis antrasis klausimas – kreipimasis į Konstitucinį Teismą. Tik pateikimas. Ar nebūtų galima numatyti ir svarstymo, ir priėmimo, nes tai aktualus ir šiandien svarbus klausimas? Nukėlus priėmimą į rudens sesiją, man atrodo, būtų prarasta daug laiko.
PIRMININKĖ. Mes Seniūnų sueigoje sutarėme, jeigu Teisės departamentas spės parašyti išvadas, nes dar jų nebuvo (sako, jau dabar yra), po pateikimo tada spręsime, jeigu Seime bus bendras sutarimas. Nematau problemų. Bet manau, kad iš anksto įrašyti tikrai nereikia.
Gerbiamasis G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Liberalų frakcijos vardu mes siūlome išbraukti 1-3 klausimą – Švietimo įstatymo tam tikro straipsnio pakeitimo projektą. Jis yra ydingas, taikomas tik atskiroms kelioms mokykloms. Stumiamas nesitariant su Lietuvos švietimo bendruomenėmis ir yra pasirinktas netinkamas būdas problemai spręsti. Todėl ir siūlome išbraukti iš darbotvarkės.
PIRMININKĖ. Ačiū už siūlymą. E. Zingeris.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Mums išėjus atostogų, sukanka 75 metai nuo 1940 m. paskelbtos S. Welleso Jungtinių Valstijų deklaracijos, kad Baltijos šalys niekada nebus pripažintos kaip okupuotos Sovietų Sąjungos. Ta proga Europos reikalų komitetas pritarė rezoliucijai, remiančiai šią atmintį. Aš labai prašyčiau, jeigu galima, per šią dieną, nes rudenį jau bus per vėlu, šį klausimą iš rezervinių įtraukti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ji įtraukta. Jūs kalbate apie rezervinį pirmąjį klausimą?
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Taip, taip.
PIRMININKĖ. Viskas gerai.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Ačiū.
PIRMININKĖ. Įtrauktas. K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Mūsų frakcija norėtų susitikti su V. Valančiumi, kuris kandidatuoja į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus. Kadangi jis dėl komandiruotės neturėjo tokios galimybės, gal galėtume tą klausimą atidėti rudeniui ir tada susitikę su juo galėtume balsuoti?
PIRMININKĖ. Gerbiamieji Seimo nariai ir kolegos, mus spaudžia terminai. Jūs turėjote galimybę susitikti. Buvo pateikimas ketvirtadienį. Turėjote ir penktadienį, ir pirmadienį, ir antradienį. Aš tikrai labai prašau, mes turime pateikti iki rudens sesijos. Čia gal teisingumo ministras galėtų mums pasakyti. Gerbiamasis teisingumo ministre! Negirdi. Patikslinkite ir informuokite Seimą, iki kada mes turime pateikti kandidato V. Valančiaus kandidatūrą, jeigu Seimas apsispręstų, nes frakcija prašo susitikimo ir pertraukos?
J. BERNATONIS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, kadangi tas klausimas bus svarstomas specialiojoje komisijoje Liuksemburge vasarą, tai į rudenį mes negalime nukelti. Tai yra galimybė Lietuvai turėti antrą teisėją Teisingumo Teisme. Valstybei tai tikrai nieko nekainuoja. Mūsų supratimu, parinktas kandidatas iš tiesų yra tinkamas. Ten be ypatingų pasiekimų teisingumo srityje, be darbo teisėju patirties būtina dar ir prancūzų kalba, nes bylos vedamos… todėl mes rinkomės iš gana nedidelės grupės. Nebuvo jokių prieštaravimų. Nežinau, kodėl reikėtų atidėti?
PIRMININKĖ. Jūs negirdėjote. Jis neatvyko į Darbo partijos frakciją susitikti, tai gal tada ir ministras…
J. BERNATONIS (LSDPF). Iš tiesų susitikti yra labai sudėtinga, nes šis žmogus šiuo metu dirba ir konsultuoja Ukrainą teisinės sistemos reformos srityje. (Balsas iš salės: „Čia jau viršūnė!“) Buvo galima tą dalyką padaryti, bet šiandien, gerbiamoji Pirmininke, yra paskutinis posėdis.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Supratome. Mane Sekretoriatas informuoja, kad, gerbiamoji Darbo partijos frakcija, jūs buvote prašę susitikimo, po to jį atšaukėte. (Balsas iš salės: „Pasakė, kad negalima.“) Ne, ne, ne šiandien. Mane Sekretoriatas informuoja, kai sudarinėjo grafiką, jūs atšaukėte ir sakėte, kad neturėsite laiko susitikti. Taip pas mus yra fiksuota. Jūs gal…
J. BERNATONIS (LSDPF). Paprasčiausiai, Pirmininke…
PIRMININKĖ. V. Gapšys. Ačiū.
J. BERNATONIS (LSDPF). Jeigu nukelsime rudeniui, Lietuva praras tokią galimybę.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis ministre, susitarsite su Darbo partijos frakcija. V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, iš tikrųjų aš neabejoju kandidato kompetencija, man pačiam teko bendrauti su juo Teisės ir teisėtvarkos komitete, bet, žinote, man keistai skamba ir dar keisčiau nuskambėjo ministro žodžiai – jisai dirba Ukrainoje ir negali būti. Palaukite! Aš gerbiu Ukrainą, gerbiu, kad jis ten dirba, bet jį ne Ukraina deleguoja į tas pareigas. Jį deleguoja Lietuvos Respublika ir Seimas čia dalyvauja kaip sprendimo priėmėjas. Aš manau, kad Seimui mažų mažiausiai yra rodoma nepagarba, kai žmogus negali atvykti ar nedalyvauja. Aš nežinau tiksliai tų procedūrų, bet, kiek aš esu įsigilinęs, dar net nenumatytos tos vietos, dar Europos Parlamentas nėra priėmęs sprendimo. Kai sprendimas Europos Parlamente bus priimtas, prasidės atranka. Taip, skatina anksčiau pateikti tas kandidatūras, bet kas nutiks, jeigu dabar kandidatas yra Ukrainoje ir jis neturi galimybių dalyvauti, ar kas nutiks tada, kai mes jį rugsėjį patvirtinsime? Gal Ukrainoje jis dar negalės ir darbų baigti iki to paties rugsėjo ar dar ilgiau? Galbūt mes jį vėliau patvirtinsime. Aš suprantu, kad tai yra vieta, duodama šaliai, ir šalis ją užpildys tada, kada kandidatas galės pasirodyti Seime.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Čia jau mes diskutuojame dėl turinio. Yra frakcijos vardu prašymas išbraukti. Taip? Ar aš teisingai supratau? Darbo partijos frakcijos vardu yra siūlymas šitą klausimą išbraukti. Taip?
Toliau. Dar kokių yra siūlymų? Labai ilgai stovėjo J. Sabatauskas. Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Frakcijos vardu prašau 1-25 klausimą perkelti į 1-8 klausimą, nes ten yra pateikimo tęsinys. Gali būti, kad reikės reaguoti į Teisės departamento pastabas ir tvarkyti projektą. Iš pradžių ketvirtadienį buvo numatytas svarstymas ir priėmimas. Aš tikiuosi, kad ir šiandien bus tas pats: svarstymas ir priėmimas.
PIRMININKĖ. Taip.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). 1-8 klausimą. Ačiū.
PIRMININKĖ. 1-8 klausimas. O kas ten yra prie 1-8 klausimo? Jūs siūlote svarstyti anksčiau? Ačiū, supratome.
V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Aš norėčiau pasitikslinti, Pirmininke, dėl 1-27 klausimo – Vietos savivaldos įstatymo projekto Nr. XIIP-3356, dėl kurio Vyriausybė prašo ypatingos skubos. Ar jūs teiksite priimti ypatinga skuba, nes yra dvi gana aktualios Teisės departamento pastabos? Jeigu planuotumėte teikti, tai prašytume anksčiau pateikimą padaryti, komitetas peržiūrėtų Teisės departamento pastabas ir pateiktų išvadas.
PIRMININKĖ. Aš supratau, bet šiandien tas anksčiau – dirbsime tiek, kiek reikės, bet nežinau, kur pakelti aukščiau, nes visi klausimai yra aktualūs. Vyriausybė siūlė ypatingą skubą. Seimas vis tiek balsuos, ir jeigu ten yra rimtų Teisės departamento pastabų, tai sudarysime sąlygas. Bandome pakelti aukščiau, jeigu bus įmanoma.
V. BUKAUSKAS (DPF). Jeigu bus galima, Pirmininke. Ačiū.
PIRMININKĖ. E. Masiulis. Prašau.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, jau tikrai ilgą laiką Seimo posėdžių sekretoriate yra įregistruoti socialinio modelio įstatymų projektai, kuriuos Vyriausybė pateikė Seimui. Per Seimo statuto numatytą 7 dienų laikotarpį Seimo Teisės departamento išvadų, aš suprantu, dar nėra iki galo gauta, bet Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu siūlau paskutinį šios sesijos posėdį tikrai padaryti prasmingesnį ir leisti pateikti šiuos įstatymų projektus tam, kad per laisvą nuo sesijos laikotarpį komitetai galėtų pradėti juos nagrinėti. Kviečiu pritarti šiam siūlymui.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų siūlymas nestatutinis. Gerbiamasis Eligijau, jūsų frakcijos nariai taip pat buvo Seniūnų sueigoje. Seniūnų sueiga priėmė sprendimą pagal Teisės departamento prašymą pratęsti jiems terminą, nes… Dar kartą sakau, nėra Teisės departamento išvadų. Yra apie 40 teisės aktų projektų. Komitetams niekas netrukdo rinktis, diskutuoti su Teisės departamentu, daryti klausymus ir pradėti visą įstatymų priėmimo procesą. Tikrai jūsų prašymas nestatutinis, net negaliu teikti balsuoti.
M. Petrauskienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Siūlau įtraukti Seimo nutarimo „Dėl viešojo ir privataus sektorių partnerystės projekto „Kelias Vilnius–Utena“ projektą Nr. XIIP-2013. Dėl nesuprantamų priežasčių jis yra blokuojamas. Ekonomikos komitetas piktybiškai nesvarsto. Tai gal reikėtų pakeisti komitetą? Jau metai laiko, kaip šitas projektas pristatytas, Vyriausybės palaimintas, visos pažymos yra – iš STT ir kokių tik reikia. Dabar vėl mes prarandame laiką, vėl nesvarstome ir piktybiškai šitą klausimą atidėliojame. Gal galima pakeisti komitetą į Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą, jeigu Ekonomikos komitetas nesusidoroja su šiuo klausimu.
PIRMININKĖ. Gerbiamoji Milda, jūsų prašymas tikrai labai svarbus, tačiau susitarkite su Biudžeto ir finansų komitetu, su kitais komitetais, kad jie baigtų procedūras. Procedūros nėra užbaigtos, mes negalime pagal Statutą įtraukti. Kiek žinau, Biudžeto ir finansų komitetas paskutiniu metu svarstė ir iš tiesų ten nebaigtos procedūros. Nestatutinis prašymas.
Gerbiamasis V. A. Matulevičius. Prašom.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, šiandien Lietuvoje vieši Lenkijos Prezidentas, tačiau nė vienas iš aukščiausiųjų valstybės pareigūnų nesiruošia su juo susitikti. (Šurmulys salėje) Nuvažiavo? Atsiprašau.
PIRMININKĖ. Pirmiausia tai ne darbotvarkės klausimas. Ministras Pirmininkas yra išvykęs, viskas gerai.
Gerbiamoji D. Kuodytė. Prašom.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, turbūt kreipiuosi į valdančiąją koaliciją. Apgailėtina, kad net ir paskutinę sesijos dieną mes nesugebame priimti įstatymo, kurį svarstome turbūt jau ne vieną dešimtmetį. Aš kalbu apie Vardų ir pavardžių įstatymą, kuris iš tiesų yra labai aktualus daugeliui Lietuvos žmonių. Labai prašyčiau Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu įtraukti abu alternatyvius projektus ir šiandien apsispręsti dėl jų.
PIRMININKĖ. Klausiu E. Masiulio, ar tikrai čia yra frakcijos prašymas? (Šurmulys salėje) E. Masiulio klausiu, ar tikrai čia yra prašymas frakcijos vardu? Mums reikėtų pasitikrinti Sekretoriate, ar yra įvykdytos visos statutinės procedūros, nes buvome padarę pertrauką.
Daugiau prašymų nėra? Nėra. Pradėsime balsuoti.
Pirmasis prašymas. Gerbiamieji Seimo nariai, prašau dėmesio! Grįžkite į darbo vietas.
Pirmasis yra Liberalų sąjūdžio frakcijos prašymas dėl darbotvarkės 1-3 klausimo – Švietimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-3320. Primenu, priėmimo stadija. Liko tik balsavimas. Siūloma išbraukti. Kas pritariate išbraukimui… (Balsai salėje) Nesupratau. Ar mes galime? (Balsai salėje) Gerai. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 112 Seimo narių: už – 35, prieš – 40, susilaikė 37. Nepritarta.
Replika po balsavimo – R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Aš vis dėlto norėčiau paklausti Seimo Pirmininkės ir jos padėjėjų, kokiu statutiniu punktu remiantis buvo balsuojama dėl šio klausimo išbraukimo iš darbotvarkės?
PIRMININKĖ. Frakcijos prašymu. Iš tiesų tai Seimas sprendžia. Buvo įvairių praktikų. Dėl šio įstatymo buvo taikyta ypatinga skuba, čia galima būtų… (Balsai salėje) Gerai, viskas. Nepritarė Seimas, viskas gerai. Seimas apsisprendė baigti priėmimą.
Toliau. Susikaupkime dar truputį! Buvo Darbo partijos frakcijos prašymas… (Balsai salėje) Ar galime dėmesio! 1-18 klausimą – Seimo protokolinio nutarimo „Dėl pritarimo Virgilijaus Valančiaus kandidatūros siūlymui į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus“ projektą Nr. XIIP-3351(2) išbraukti iš darbotvarkės. Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 110 Seimo narių: už – 32, prieš – 48, susilaikė 30. Išbraukimui nepritarta.
Toliau buvo Socialdemokratų frakcijos prašymas 1-25 klausimą perkelti į 1-8 klausimo vietą. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Visi pritariate? (Balsai salėje) Perkelta bendru sutarimu.
Taip pat buvo Darbo partijos frakcijos ir komiteto pirmininko prašymas perkelti 1-27 klausimo pateikimą į ankstesnį laiką. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Gerai, mes paieškosime Sekretoriate vietos perkelti ir padaryti pateikimą. Reikia susisiekti su ministru, kada jisai gali. Pritarta bendru sutarimu.
Dabar dėl rezervinio klausimo pateikimo. Viskas gerai. Viskas.
Yra dar vienas Liberalų sąjūdžio frakcijos prašymas grąžinti visą paketą dėl vardų ir pavardžių į posėdžio darbotvarkę. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 115 Seimo narių: už – 25, prieš – 29, susilaikė 61. Nepritarta.
Gal galime darbotvarkę patvirtinti bendru sutarimu? Ačiū. Patvirtinta bendru sutarimu.
10.30 val.
Švietimo įstatymo pakeitimo įstatymo Nr. XI-1281 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3320 (priėmimo tęsinys)
Pradedame darbą. Darbotvarkės 1-3 klausimas – Švietimo įstatymo pakeitimo įstatymo Nr. XI-1281 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3320. Liko tik balsavimas.
Balsuojame. Kas pritariate, kad įstatymas būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Dėmesio, pradedame darbą ir balsavimą! Gerbiamieji Seimo nariai, vyksta įstatymo priėmimas
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 90 Seimo narių: už – 78, prieš – 4, susilaikė 8. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3320) yra priimtas. (Gongas)
10.32 val.
Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo Nr. IX-751 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3327 (priėmimo tęsinys)
Darbotvarkės 1-4 klausimas – Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo Nr. IX-751 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3327. Priėmimas. Liko tik balsavimas. Motyvai pasakyti. Balsuojame. Kas pritariate dėl įstatymo priėmimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Gerbiamieji Seimo nariai, grįžtame ir balsuojame salėje.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 103 Seimo nariai: už – 88, prieš – 3, susilaikė 12. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3327) yra priimtas. (Gongas)
Darbotvarkės 1-5 klausimas – projektas Nr. XIIP-3061. Repliką po balsavimo? Prašom. A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tik noriu pasakyti, kad tokį įstatymą priėmė valdantieji neturėdami nei Vyriausybės išvados, nei Biudžeto ir finansų komiteto išvados. Aš sveikinu su tokiu požiūriu į finansus. 50 mln. vienu kartu – op ir nėra valstybės biudžete.
PIRMININKĖ. Ačiū. Replika po balavimo – B. Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, manau, tikrai padarėme gerą darbą, nes vargingiausiai gyvenantys, kiauriausiuose daugiabučiuose ir didžiausiuose miestuose, tikrai turėtų didelį nuostolį savo biudžete. Manau, kad iš tikrųjų tiems žmonėms, jaunoms šeimoms, kurios nuomojasi butus, padarėme labai gerą darbą. Džiaugiuosi ir sveikinu visus.
PIRMININKĖ. Ačiū. Turbūt visi džiaugiasi, taip pat ir gyvenantys butuose sveikina mūsų sprendimą.
Grįžtame prie darbotvarkės klausimų. Gerbiamieji Seimo nariai, ar galime taip garsiai nekalbėti ir nešaukti tarpusavyje! Ačiū.
10.34 val.
Asmenų, slapta bendradarbiavusių su buvusios SSRS specialiosiomis tarnybomis, registracijos, prisipažinimo, įskaitos ir prisipažinusiųjų apsaugos įstatymo Nr. VIII-1436 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3061(2) (priėmimas)
Ne mažiau svarbus 1-5 klausimas – Asmenų, slapta bendradarbiavusių su buvusios SSRS specialiosiomis tarnybomis, registracijos, prisipažinimo, įskaitos ir prisipažinusiųjų apsaugos įstatymo Nr. VIII-1436 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3061. Priėmimo stadija.
Vienas straipsnis. Pastraipsniui nereikia. Motyvai už ir prieš. Nuomonė prieš – Z. Jedinskis.
Z. JEDINSKIJ (LLRAF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, balsuodami už šį įstatymą, mes paliekame daug įslaptintų KGB agentų, tai, ką jie prisipažino, dar nieko nereiškia. Būdami įslaptintais, kai visuomenė apie juos nežino, jie gali būti šantažuojami ne tik vidaus politikų, bet ir iš išorės. Tokie žmonės yra potencialūs valstybės kenkėjai. Kas gali garantuoti, kad iki šiol jie neliko kaimyninės valstybės agentais? Labai gera priedanga – įslaptintas KGB agentas, kuris gali tarnauti kitai valstybei. Kviečiu visus balsuoti prieš šitą įstatymą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, aš prašau registruotis, išsakyti savo nuomones, gerbti kolegas, kai kalba, ir nekomentuoti pasisakymų. Jūs dar turite galimybę užsirašyti kalbėti ir išsakyti nuomonę.
Nuomonė už – V. Gailius.
V. GAILIUS (LSF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, būkime garbingi su tais žmonėmis, kurie patikėjo valstybe, kurie pripažino savo klaidą, ir nesulyginkime jų su tais, kurie paniekino mūsų valstybę, kai dėl vienų ar kitų priežasčių valstybei netapo žinomas jų bendradarbiavimo su sovietine struktūra faktas. Darykime sprendimus atsakingai ir jauskime atsakomybę už valstybės duotus įsipareigojimus, balsuokime už šio įstatymo projektą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, nekartosiu, ką kalbėjau svarstymo metu, bet atsakydamas dėl lūkesčių, aš manau, kad prieš 25 metus daugelis lietuvių patikėjo labai gražiais lūkesčiais. Ne visus tuos lūkesčius valstybė įvykdė, todėl mes pirmaujame pagal emigravusių žmonių skaičių iš Lietuvos, ne visi mūsų sprendimai tiko visiems Lietuvos žmonėms. Kažkaip mes užmirštame tuos lūkesčius, pradedame galvoti tik apie labai mažos grupės žmones, kurie gal suklydo pasirašydami dėl bendradarbiavimo su KGB. Manau, praėjo 25 m., aš neturiu jokio pykčio tiems žmonėms, taip susiklostė gyvenimas, bet aš noriu pažinti tuos žmones, kad jie šiandien nevaidintų herojų, nevaidintų patriotų ir t. t., ir t. t. Data, kurią mes šiandien įrašome (jau 25 m.) – dar 75 m. Jokie slapti dokumentai tokiam laikui, maximum 75 m… Nė vienas iš mūsų ir nė vienas iš jų jau negyvens, kai mes išslaptinsime tuos dokumentus. Aš manau, čia yra visiškas nonsensas. Todėl tikrai negaliu pritarti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – D. Kuodytė.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, tikrai niekada negalvojau, kad turėsiu ginti slapta bendradarbiavusius su KGB asmenis nuo socialdemokratų. Tai, kas šiandien yra kalbama, tikrai laikyčiau nesusipratimu. Kada buvo priimamas šitas įstatymas, nebuvo kalbama apie jokią galimybę išslaptinti šiuos asmenis, jiems buvo pasakyta vienareikšmiškai: ateikite, prisipažinkite ir valstybė saugos jus nuo informacijos viešinimo ir nuo kitų valstybių įtakų. Problema buvo ta, priimant įstatymą, jog mes visi puikiai supratome, kad įrodyti 5 tūkst. slapta bendradarbiavusius asmenis, kurių bylos buvo išvežtos į Rusiją, jų bendradarbiavimo teismo keliu įrodyti neįmanoma. Tai, kad 1600 žmonių patikėjo ir patys atėjo, suteikė informaciją, tai tiesiog reikia įvertinti ir įvertinti ir tai, kad apie keletą tūkstančių asmenų mes informacijos neturime. Tai būtent tie žmonės, o ne atėję prisipažinti, yra pažeidžiami, ir jie yra pažeidžiami dėl galimo nedraugiškos valstybės šantažo. Dabar išviešinti šituos žmones, tai dar ir įduoti ginklą tiems, kas norėtų šantažuoti tuos, kurie neprisipažino. Aš manau, kad vis dėlto pasitikėjimas valstybe šiuo atveju būtų labai pakirstas. Apie tai mes pirmiausia ir turėtume galvoti balsuodami.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – J. Narkevičius.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Išties mes manome, kad nesupratimas yra tai, kad yra slepiama nuo visuomenės svarbi informacija. Informacija ne apie tuos, kurie neva dirbo sąžiningai ir nekenkė valstybei, o informacija apie tuos, kurie galbūt vienas kitą buvo išdavę, dirbo nepalankiai valstybės ir gyventojų labui.
Kokie valstybės įsipareigojimai buvo jų atžvilgiu? Neva būk geras, prisipažink, mes tave saugosime. Iš tiesų valstybė ir saugo, ir saugo, nedaro kardomųjų priemonių, o gal ir naudojasi tais piliečiais, tačiau ar tai yra sąžininga slėpti, po tam tikro nutarto laiko pratęsti dar 75 metams apie jų dalyvavimą toje valstybei neigiamoje veikloje. Manau, kad, be abejo, teisingumas nėra atkurtas ir kitų atžvilgiu. Valstybė yra silpna, nes neturi galimybių išskleisti visus kitus, tuos, kurie neprisipažino. Tačiau tai nereiškia, kad turėtų slėpti pavardes nuo gyventojų tų asmenų, kurie prisipažino. Todėl mes raginame balsuoti prieš, tegul bus atvirumas, tegul žmonės žino, bet tai nereiškia, kad žmonės ar valstybė imsis jų atžvilgiu kardomųjų priemonių. Tai jau yra kompromisas su sąžine. Jie gyvena ir gyvens laisvai, tačiau žmonės turi teisę ir žinoti apie juos, o valstybė turėtų turėti pareigą informuoti apie tai. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad didžiausia FSB sėkmė būtų žinoti tuos žmones, kurie tuo laiku atsisakė bendradarbiauti su KGB, juolab užpildė Valstybės saugumo departamento parengtas anketas. Šiuo atveju aš neginu slapto bendradarbiavimo fakto, tačiau įstatymo principai, kurie buvo įdėti tuo laiku, prieš 15 metų, į tą įstatymą, buvo tokie, kad šis įstatymas neliečia pretenduojančių eiti į politiką, į teisėjus, į prokurorus, prezidentus, ministrus, tai yra jokia apsauga jiems netaikoma. Dažnai spekuliuojama būtent tuo, kad yra žmonių, kurie vaidina kokius nors patriotus ir sėdi politikoje. Šiuo atveju tai žmonės, kurių kaip tik politikoje ir nėra. Tai yra visai kiti, dažniausiai eiliniai mūsų piliečiai, kurie kadaise vis dėlto, sakyčiau, prisiėmė irgi tam tikrą atsakomybę ir informavo apie tuos žmones, kurie dirbo KGB, apie jų metodus, informavo, jeigu su jais mėgino susisiekti dabartinės Rusijos slaptosios tarnybos, ir toks buvo ne vienas atvejis. Todėl turėkime tai galvoje priimdami šį sprendimą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, tiek palaikantys šį įstatymą išdėstė argumentus, yra rimti argumentai, tiek kalbantys prieš, taip pat yra rimtų argumentų.
Jeigu kalbėtume iš esmės, visi tie, kurie yra svarbiausi ir reikalingiausi Maskvai, visi archyvai yra išvežti. Liko, kalbant liaudies kalba, mailius. Žinoma, tie žmonės, kurie prisipažino, parodė pilietinę valią, lojalumą mūsų valstybei, ir iš tikrųjų reikėtų priimti tokį įstatymą. Manyčiau, būtų užtekę 25 metų. Jau 25 metai praėjo, dar 25 metai – 50 metų, ir pažiūrėkite, jie tikrai buvo apie 20 metų, kai sutiko bendradarbiauti. Faktiškai yra labai ilgas laiko tarpas. Kodėl toks ilgas laiko tarpas ir kodėl siūlė tokį ilgą laiko tarpą, tikrai nėra labai suprantama. Todėl vis dėlto aš manyčiau, išklausęs ir vienos pusės, ir kitos pusės argumentus, man kliūva pagrindinis dalykas – labai ilgas laiko tarpas. Todėl balsuodamas aš susilaikysiu. Būtų 25 metai, dar gal 50 metų, būtų galima kalbėti, bet čia tikrai per ilgas laiko tarpas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – P. Urbšys. Tuoj, minutę.
P. URBŠYS (MSNG). Kai buvo priimtas įstatymas, garantuojantis apsaugą tiems asmenims, kurie buvo užverbuoti KGB, bet sutiko bendradarbiauti su atsikūrusios Lietuvos valstybės valstybinėmis institucijomis, man teko dirbti Valstybės saugumo departamente. Tuo metu mums reikėjo neutralizuoti KGB įtaką. Vienas iš pagrindinių uždavinių buvo neutralizuoti per KGB agentūrą. Tie žmonės, kurie sutiko bendradarbiauti su Valstybės saugumo departamentu, būtent tą uždavinį padėjo įgyvendinti. Dabar faktas toks, kad Rusijos žvalgyba suaktyvino savo veiklą prieš Lietuvą. Neatmeskime, kad jie tuo tikslu naudoja ir buvusią KGB agentūrą. Be abejo, Rusijos žvalgybai naudingas susidorojimas su KGB agentais, kurie buvo lojalūs Lietuvos valstybei. Aš manyčiau, kad nepalengvinkime užsienio žvalgybai vykdyti ardomąją veiklą mūsų valstybės atžvilgiu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, nuomonės už ir prieš išsakytos, visi argumentai išdėstyti, galite priimti sprendimą, todėl balsuojame. Kas pritariate, kad būtų priimtas įstatymo projektas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 109 Seimo nariai: už – 80, prieš – 12, susilaikė 17. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3061) priimtas. (Gongas)
10.48 val.
Vidaus tarnybos statuto patvirtinimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo Nr. IX-1539 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3419(3) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-6 klausimas – Vidaus tarnybos statuto patvirtinimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo Nr. IX-1539 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3419. Priėmimo stadija. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką J. Sabatauską. Iki priėmimo yra pateiktos Teisės departamento išvados. Prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, dėl Vidaus tarnybos statuto patvirtinimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo projekto Teisės departamentas pateikė pastabas, kurias komitetas apsvarstė ir visoms pastaboms pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Jūs pateikėte naują redakciją, taip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, čia, šoninėje grafoje, protokolo išraše yra nauja redakcija.
PIRMININKĖ. Taip. Ačiū. Ar galime priimti 1 straipsnį su komiteto pataisymu pagal Teisės departamento pastabas? Ar galime priimti bendru sutarimu pastraipsniui? (Balsai salėje) 1 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
2 straipsnis. Taip pat yra Teisės departamento pastaba, komitetas pritarė ir taip pat sutvarkė redakciją. Ar galime bendru sutarimu priimti 2 straipsnį? (Balsai salėje) Negirdžiu! Dėl 2 straipsnio balsuojam? Ar galime? Pritariame bendru sutarimu.
3 straipsnis. Yra įsigaliojimas. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl viso. Norinčių kalbėti nėra.
Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 101 Seimo narys: už – 100, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projektas Nr. XIP-3419) yra priimtas. (Gongas)
10.50 val.
Vidaus tarnybos statuto 2, 3, 15, 17, 18, 28, 36, 46, 52 ir 53 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-1024 (svarstymas)
Darbotvarkės 1-7 klausimas – Vidaus tarnybos statuto 2, 3, 15, 17, 18, 28, 36, 46, 52 ir 53 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-1024. Svarstymo stadija.
Prašau, pirmininke. J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Vidaus tarnybos statuto kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymą. Buvo surengti klausymai, kuriuose dalyvavo ir centrinių įstaigų atstovai, ir ministerijos. Komitetas patobulino projektą, kuriame nustatoma nauja viena pareigūnų kvalifikacijos vertinimo sistema, tačiau komitetas, įvertinęs visas pastabas, nusprendė siūlyti Seimui projektą atmesti. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Norinčių kalbėti svarstymo metu nėra. Balsuojame. Kas pritariate komiteto nuomonei atmesti, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 102 Seimo nariai: už – 96, prieš nėra, susilaikė 6. Projektas Nr. XIP-1024 po svarstymo atmestas.
10.52 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl kai kurių kriminalinės žvalgybos metu gautos informacijos panaudojimo ir saugojimo aspektų sudarymo“ projektas Nr. XIIP-3355 (pateikimo tęsinys)
Darbotvarkės 1-8 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl kai kurių kriminalinės žvalgybos metu gautos informacijos panaudojimo ir saugojimo aspektų sudarymo“ projektas Nr. XIIP-3355. Pateikimo tęsinys. Mane informuoja, kad viskas yra pateikta, klausimai atsakyti, liko kalbos dėl motyvų. Norinčių kalbėti už ir prieš… Nuomonė už – A. Skardžius. Prašau.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Išties Seimo laikas tarp plenarinių sesijų, vasaros laikas galėtų būti išnaudotas produktyviai, todėl siūlyčiau suteikti Teisės ir teisėtvarkos komitetui šią galimybę padirbėti vasarą, kad iki rudens galėtų pateikti Seimui išvadą. Tai mano pasisakymas būtų už.
PIRMININKĖ. Nuomonės už, nuomonės prieš nėra. Tuoj mes pasižiūrėsime. Po pateikimo balsuojame. Kas pritariate po pateikimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 101 Seimo narys: už – 98, prieš nėra, susilaikė 3. Po pateikimo pritarta.
Tuoj pat mums pateiks Teisės departamento išvadą, turime pasižiūrėti. (Balsai salėje) Tuoj man Sekretoriatas pateiks. Neskubėkime, viską suspėsime.
Taip, yra Teisės departamento pastabų, todėl ypatingos skubos neteikiu.
Darbotvarkės 1-9a klausimas – Slaugos praktikos ir akušerijos praktikos įstatymo Nr. IX-413 2, 3, 4, 8, 11, 12, 13 straipsnių, trečiojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 111 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-2259. Priėmimo stadija. (Balsai salėje) Nereikia komiteto dėl Seimo nutarimo.
Jau paskelbiau, kad yra šio įstatymo priėmimo stadija, bet mane Sekretoriatas informuoja, kad reikia grįžti ir paskirti komitetą, kuris apsvarstytų Teisės departamento išvadas. Kadangi nebuvo pasiūlymų, aš siūlau Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą. J. Sabatauskas. Turite kitų pasiūlymų? Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Mes preliminariai Teisės ir teisėtvarkos komitete jau svarstėme, tiktai negalėjome padaryti išvados dėl pastabų, nes iš esmės yra redakcinės pastabos. Tokį nutarimą šiandien būtų galima priimti, jeigu padarytume valandos pertrauką, komitetas pateiktų išrašo protokolą, tiksliau, išvadą dėl Teisės departamento pastabų, ir būtų galima priimti, nes čia tikrai redakcinės pastabos.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis pirmininke, pirmiausia pagal Statutą yra Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, čia yra Kriminalinė žvalgyba, čia ne žvalgyba, gerbiamoji Pirmininke, čia yra ikiteisminio tyrimo institucijos.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis pirmininke, mes jau su Statutu primalėme ir atidavėme Socialinių reikalų ir darbo komitetui, bet tai ne jų įstatymas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, tai yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto sritis. Jis kuruoja ikiteisminio tyrimo institucijas.
PIRMININKĖ. Aš tikrai noriu paprašyti… Yra siūlymas, du komitetai – arba Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, ką aš siūlau, arba Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Mes jau svarstėme.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Alternatyvus balsavimas. Kas pritariate Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kas balsuojate už – už Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą, kas prieš – už Teisės ir teisėtvarkos komitetą. (Balsai, triukšmas salėje) Atsiprašau. Susilaikymo nebus.
Balsavo 102 Seimo nariai: už – 37, prieš – 65. Teisės ir teisėtvarkos komitetas pateiks išvadą ir svarstysime rudens sesijoje.
10.58 val.
Slaugos praktikos ir akušerijos praktikos įstatymo Nr. IX-413 2, 3, 4, 8, 11, 12, 13 straipsnių, trečiojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 111 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-2259(3) (priėmimas)
1-9a klausimas, kaip ir paskelbiau, priėmimo stadija. Kur mes esame sustoję? Pastraipsniui. (Balsai salėje)
Viskas, nėra ypatingos skubos! Komiteto pirmininke, prašom sėsti į darbo vietą. Nėra ypatingos skubos! Aš dar kartą sakau, šiandien buvo pateikimo tęsinys. (Balsai salėje)
Taip, Slaugos praktikos įstatymas.
Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 2 straipsnis. Yra Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymas. Prašau komiteto pristatyti savo siūlymą, nes priėmimo stadijoje turime balsuoti.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitete buvo svarstytas pasiūlymas ir komiteto nariai nusprendė, kad išplėstinės praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija įgyjama baigus medicinos gydytojus rengiančio universiteto Slaugos magistrantūros studijų programą ir išlaikius kvalifikacinį egzaminą.
Balsavo: 5 – už, 2 susilaikė.
PIRMININKĖ. Iš esmės čia komitetas neturi svarstyti, čia Seimas turi priimti. Komitetas turi teisę teikti pasiūlymą. Dabar klausiu, ar yra 29 Seimo nariai, kurie palaiko komiteto pasiūlymą? Čia užregistruota kaip pasiūlymas?
Balsuojame. Kas palaikote, balsuojate… (Balsai salėje) Arba registruojatės.
Balsavo 46 Seimo nariai: už – 31. Yra 31 palaikantis. Svarstome.
Yra nuomonių dėl pataisos. Nuomonė už – V. M. Čigriejienė. Dėl pasiūlymo, taip?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKĖ. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aš manau, kad komitetas priėmė teisingą sprendimą, nes vis tiek šitos išplėstinės praktikos slaugytojus turi rengti abudu medicinos universitetai, kurie jaučia didelę atsakomybę. Trečias universitetas, kuriame nėra Gydomojo fakulteto, patikėkite manim, tokių išmanių slaugytojų negali parengti. Tai yra tas pats… Jie turi išeiti tai, ko mokosi Vientisinių medicinos studijų programos studentai. Turi dirbti kaip viena komanda. Todėl tikiu, kad Seimas priims šitą sprendimą. O kai Klaipėdoje bus įsteigtas Gydomasis fakultetas, tik tada bus įmanomos tos studijos. Dabar jos neįmanomos, nėra infrastruktūros. Reikia įsteigti ir Anatomijos katedrą, ir Farmakologijos katedrą, Fiziologijos, visas katedras, kad parengtų tą slaugytoją, nes jis vaduos gydytoją ir atliks dalines funkcijas, net iki intubacijos narkozės metu. Todėl siūlau balsuoti už šitą sprendimą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – R. Paliukas.
R. PALIUKAS (DPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, siūlau nepritarti šitai pataisai, nes ji įtvirtina diskriminacinę nuostatą Klaipėdos universiteto atžvilgiu. Mokslo ir studijų įstatyme numatyta, kad mokslo ir studijų procesas turi būti grindžiamas atvirumo, sąžiningos konkurencijos ir akademinės bendruomenės narių bendradarbiavimo principais.
Vadovaujantis išplėstinės saugos praktikos gairėmis, magistrantūros studijų programų parengimo ir įgyvendinimo atsakingais vykdytojais numatomi universitetai, nediskriminuojant nė vieno iš jų. Taip pat tarptautiniai dokumentai nenumato apribojimų universitetams dėl slaugos specialistų rengimo. Taip pat tarptautinė praktika rodo, kad išplėstinės slaugos praktikos slaugytojai gali būti sėkmingai rengiami įvairiuose universitetuose. Lietuvoje yra tam tikras tarptautinio lygmens slaugos mokslo lygis ir praktika ir tada labai svarbu, kad būtų suteiktos galimybės visiems universitetams, kurie rengia tuos specialistus, dalyvauti. Todėl aš siūlau balsuoti prieš šitą pataisą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Apsisprendžiame balsuodami dėl pataisos. Tada suteiksiu žodį dėl vedimo…
Balsuojame. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate… Netrukdykite balsavimui! (Balsai salėje) Pradėjome procesą. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Triukšmas salėje)
Balsavo 105 Seimo nariai: už – 55, prieš – 27, susilaikė 23. Įstatymo pataisai pritarta. (Balsai salėje)
Galima be replikų? Būtų greičiau. Gal galime baigti 2 straipsnį, ar būtinai turite kalbėti? Gerai. Turėsite galimybę pasisakyti už ir prieš priimant įstatymą. 2 straipsnis. Ar galime priimti 2 straipsnį bendru sutarimu? Priimta. Negirdžiu, ar galime priimti? (Balsai salėje) Priimta bendru sutarimu. 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Nuo 3 straipsnio iki 9 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. 10 straipsnis. Yra Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas pritarė ir… Yra komiteto pataisyta redakcija pagal Teisės departamento nuomonę – Vyriausybė ir jos įgaliota institucija iki 2015 m. liepos 14 d. Taip? Ar galime pritarti 10 straipsniui su komiteto pataisymu, atsižvelgiant į Teisės departamento pastabą? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl viso. Dabar visi galite kalbėti, dėstyti savo motyvus. Viskas yra atvira, galite užsirašyti. Gal kortelės neįdėjote? Tuoj ateis darbuotojai, pasižiūrės.
Nuomonė už – V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, universitetai jaučia ypač didelę atsakomybę siekdami parengti aukštos kvalifikacijos išplėstinės praktikos slaugytojus, kurie, perimdami kai kurias gydytojų kompetencijas, padėtų įgyvendinti sveikatos priežiūros sistemai tenkančius iššūkius. Į viską reikia žiūrėti valstybiškai. Lietuva – maža šalis, tokia kaip Suomija. Suomijoje tik vienas Helsinkio universitetas rengia tuos išmanius slaugytojus. Taigi mes turime turėti valstybinį požiūrį į šių specialistų rengimą. Ir Vilniaus, ir Kauno universitetai yra visiškai pajėgūs rengti šituos pagalbininkus, kurie pagelbės gydytojams. Čia ne receptų rašymas, čia visa struktūra.
Aš dar kartą noriu pakartoti, kad jie turi tai studijuoti, ką būsimieji medicinos gydytojai studijuoja pagal Vientisųjų medicinos studijų programą, o Klaipėdoje yra tik visuomenės sveikata ir ergoterapija. Pasakykite man, kaip galima parengti tokį specialistą, kuris net intubuos ligonius operacijų metu Klaipėdos universitete, Šiaulių edukologijos universitete? Nekrėskime mes niekų! Kokios čia lygybės pažeidimas? Retorinis klausimas, ar mums reikia trijų medicinos universitetų Lietuvoje? Taigi siūlau balsuoti už tai.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Mielieji kolegos, aš noriu atkreipti dėmesį, kad labai blogas precedentas čia, Seime, kai atskiri Seimo nariai tiesiog atstovauja konkrečioms aukštosioms mokykloms ir konkrečioms gydymo įstaigoms ir pagal jų prašymus teikia tokius pasiūlymus. Tai akivaizdžiai ribojantis studentų pasirinkimo laisvę ir konkurenciją tarp universitetų sprendimas. Be jokios abejonės, kai mes kalbame apie slaugos studijų programas, tiesiog reikia žiūrėti, kaip jos buvo vertinamos iki šiol. Pagal tarptautinių ekspertų tarptautinius vertinimus, Klaipėdos universiteto ir Kauno slaugos studijos buvo vertinamos aukštesniais balais nei Vilniaus. Kada mes kalbame apie tai, kad slaugos specialistų ypač trūks regionuose, ten, kur visuomenė amžiumi yra seniausia, tai kaip jūs įsivaizduojate, kad tik Kaune ir Vilniuje rengiami slaugos specialistai bus į tuos regionus siunčiami? Mes, iš esmės pažeisdami Aukštojo mokslo įstatymą ir ten nustatytus principus, kada studijų programos, jeigu jos surenka studentus, jos turi teisę gyvuoti, ir jeigu jos yra visiškai akredituojamos, dabar įstatymais bandome šitą konkurenciją riboti, sudarydami išskirtines sąlygas tik dviem, konkrečiai pabrėžiu, tik dviem universitetams rengti šiuos specialistus. Nepritariu tokiam pasiūlymui ir manau, kad pačios aukštosios mokyklos turi konkuruoti dėl šitų studentų rengdamos programas, o ne konkretūs Seimo nariai taip šiurkščiai kištis į šią konkurenciją.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Tikrai atstovauju Vilniaus universitetui, bet baigiau Ekonomikos, ne Medicinos fakultetą. Gerbiamieji, nekalbėkime apie jokią diskriminaciją. Arba mes ko nors neperskaitėme, kas įstatyme parašyta… Aš suprantu klaipėdiečius, jiems reikia pasirodyti prieš klaipėdiečius. Aš žmogiškai suprantu kolegą E. Masiulį, kuris atstovauja Klaipėdai ir gina Klaipėdos interesus. Bet, gerbiamieji, jokios diskriminacijos nėra, jeigu jie rengtų gydytojus, tada galėtų rengti ir slaugytojus, nes čia kalbama apie tai, kad tai yra gydytojų pagalbininkai. Slauga lieka visur, kas rengia, ir Utena, ir Klaipėda, ir Šiauliai. Slaugytojus rengia daug kas ir nėra jokios problemos. Tie slaugytojai galės kelti savo kvalifikaciją, bet ten, kur yra specialistai. Mes dabar kad tik šnekėtume ir gąsdintume žmones, kad priėmus šitą įstatymą apskritai tik du universitetai slaugos specialistus rengs! Bendrosios praktikos slaugytojus rengia visi ir toliau rengs.
Jūs perskaitykite, dėl ko atsirado šios pataisos ir kam jos reikalingos – kad mes, nuėję į polikliniką, pas gydytoją sugaištume mažiau laiko, kad mes mažiau eilėje lauktume, kad kai kuriuos darbus, ką daro šiandien gydytojai, pildo elektroniniu būdu ir t. t., galėtų padaryti šitas žmogus, nes jis atsako, ir niekas netrukdys ateityje kalbėti galbūt ir apie kitų universitetų specialistų rengimą. Bet ten tada turi būti rengiami ir gydytojai. Aš visiškai sutinku su Vida Marija, kad Lietuvoje ir taip du universitetai rengia medikus. Didžiosiose šalyse, kur kas didesnėse, yra vienas universitetas, kuris rengia medikus. Nepersistenkime, norėdami pradėti rengti gydytojus kiekviename miestelyje! Tikrai taip nebus, nes per brangu.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų ir viena pusė teisi, ir kita pusė teisi, nes iš dalies taip, yra du didieji universitetai, kurie rengia medikus, ir, ko gero, tie slaugytojai, kurie bus rengiami, jie turėtų išeiti beveik pusę tų daktarų kurso. Iš kitos pusės, mums įstatyme, ko gero, nereikėtų iš viso sakyti, kas galėtų rengti. Turėtų būti paprasčiausiai pagal tas programas, kurias turi, ir jeigu universitetas sugeba tokią programą parengti ir rasti specialistus, tai kodėl mes turime nurodyti, kad vienas arba kitas? Čia greičiau ministerijos akreditavimo klausimas, programa tinkama ar netinkama. Todėl aš balsuosiu, kaip ir visa frakcija, ko gero, kad šitas įstatymas būtų nepriimtas. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerai. Nuomonė už – I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai nenorėčiau, kad Seime būtų taip kalbama, kas kam čia atstovauja. Kai kurie mūsų Seimo nariai iš tiesų atstovauja Klaipėdos rinkėjams ir nori, kad Klaipėdos universitete būtų rengiami aukštos kvalifikacijos slaugos specialistai. Aš atstovauju mūsų valstybei, nei Vilniui, nei Kaunui, nei Klaipėdos universitetui. Tikrai, kaip sakė ir profesorė V. M. Čigriejienė, tokio dydžio valstybė kaip Suomija turi vienintelį Helsinkio universitetą, kuriame rengiami medikai plačiąja prasme.
Kitas dalykas, šiandien slaugos specialistai yra rengiami net kolegijose. Taigi niekas čia netrukdo. Šiuo atveju jie vadinasi išplėstinės praktikos slaugytojai, jie yra tarsi, pavadinkim, gydytojas su bakalauro laipsniu arba bakalauro diplomu, tiesiog gydytojo parengimo studijos yra kitokios nei kitų universitetų, kur yra bakalauro studijos ir magistro studijos. Taigi čia įsivaizduokime, kad mes rengiame bakalaurus. Ar gali šiandien Klaipėdos universitetas rengti tokio lygio medikus, pabrėžiu, kai jie neturi jokios bazės? Čia reikia dėstyti pradedant anatomija ir baigiant visomis klinikinėmis disciplinomis. Šiandien Lietuvoje per akis dviejų universitetų: Kauno ir Vilniaus universitetų Medicinos fakultetų. Todėl nesityčiokime iš savo valstybės. Turime du aukštos kvalifikacijos universitetus, kurie rengia medikus, juos ir palikime, ir duokime jiems galimybę toliau rengti aukštos kvalifikacijos specialistus. Dėkoju.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės prieš nėra. Dar viena nuomonė už – R. Šalaševičiūtė. Prašom.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai neatstovauju nė vienam universitetui, aš pirmiausia atstovauju pacientams ir aš sutinku su gerbiamosios I. Degutienės išsakytomis pozicijomis, tik norėčiau papildyti. Mes negalime painioti išplėstinės praktikos slaugytojų su bendrosios praktikos slaugytojais. Tas darbas, kurį ministerija atliko per pusę metų dėl šio klausimo, yra susijęs daug platesniu aspektu apskritai su slaugos strategijos keitimu. Pirmosios išplėstinės praktikos slaugytojos, kurios turėtų dirbti gydymo įstaigose, bus pasiųstos dirbti širdies nepakankamumo komandose. Kitas etapas – diabetas ir būtent tam reikalingas specialus pasirengimas. Rengiant visus dokumentus buvo surinkta gauna daug informacijos, nes šiandien, kiek žinau, yra Kauno sveikatos universiteto ir Klaipėdos parengtos programos, tačiau Kaunas programas jau buvo suderinęs ir pritaikęs tam tikrą praktiką iš Skandinavijos, iš JAV. Aš manau, kad mes neturime svarstyti, kuriam universitetui suteikti teisę, mes turime galvoti apie pacientus, todėl aš balsuosiu už ir kviečiu visus, įvertinus šią situaciją, balsuoti už pateiktą pataisą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad mes padarėme didelę klaidą, kad pritarėme ypatingai skubai dėl šio įstatymo priėmimo. Man nepriimtinas pats procesas. Tai yra sudėtingi dalykai, kurie turėjo būti labai rimtai išdiskutuoti. Man kelia didžiulį nerimą, kad taip pasiskirsto Seimas vien dėl to, kad kažkas kažko kažkur paprašė. Vieni už Kauną, kiti už Klaipėdą. Noriu pasakyti, kad mes įstatymą priimame tikrai diskriminacinį. Jeigu Klaipėdos universitetas pagal ministerijos nustatytus reikalavimus yra parengęs tinkamą programą, jeigu jų studijos yra gerai vertinamos, tai kodėl mes įstatymu dabar turėtume taip pasielgti? Elementariai tai yra pinigų perskirstymas. Mano nuomone, tikrai nesąžininga mums, kaip parlamentui, taip elgtis. Todėl aš susilaikysiu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Viską spręsime balsuodami. Kas pritariate įstatymo priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 104 Seimo nariai: už – 66, prieš – 5, susilaikė 33. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2259) yra priimtas. (Gongas)
11.20 val.
Farmacijos įstatymo Nr. X-709 2, 8, 36, 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2257 (priėmimas)
Darbotvarkės 1-9b klausimas – Farmacijos įstatymo Nr. X-709 2, 8, 36, 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2257. Priėmimo stadija. Ypatinga skuba. 1 straipsnis. Yra Teisės departamento pastaba, kuriai yra pritarta ir redakciškai pataisyta. Ar galime priimti 1 straipsnį bendru sutarimu? Priimtas.
2, 3, 4 straipsniai. Pataisų ir pasiūlymų nėra. Galime pastraipsniui priimti bendru sutarimu? Priimta.
5 straipsnis. Yra Sveikatos reikalų komiteto redakcija, taisanti, kad ne sausio, o liepos 15 d. Galime pritarti 5 straipsniui su pataisymais? (Balsas salėje: „Galime.“) Pritarta bendru sutarimu. Nuomonės dėl viso. Algirdas atsiima. Balsuojame. Kas pritariate lydimajam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 77, prieš – 1, susilaikė 17. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2257) yra priimtas. (Gongas)
11.22 val.
Medicinos praktikos įstatymo Nr. I-1552 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2260 (priėmimas)
Darbotvarkės 1-19c klausimas – Medicinos praktikos įstatymo Nr. I-1552 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2260. Priėmimo stadija. Dėl 1 straipsnio yra Teisės departamento pastaba. Čia taip pat dėl įsigaliojimo, komitetas redagavo. Ar galime priimti su pataisymais? Pataisymus priėmėme.
Nuomonės už ir prieš. Gal galite nekalbėti, gerbiamasis Algirdai ir gerbiamasis Antanai? Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 81, prieš – 1, susilaikė 13. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2260) yra priimtas. (Gongas)
11.23 val.
Tabako, tabako gaminių ir su jais susijusių gaminių kontrolės įstatymo Nr. I-1143 1, 2, 10, 11, 12, 14 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2854(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-10 klausimas – Tabako, tabako gaminių ir su jais susijusių gaminių kontrolės įstatymo Nr. I-1143 1, 2, 10, 11, 12, 14 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2854. Priėmimo stadija.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. 2 straipsnis. 3 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra, ar galime 1–3 straipsnius priimti pastraipsniui? Priimta bendru sutarimu.
4 straipsnis. Yra Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymas. Pirmiausia trumpai pristatykite pasiūlymą.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų yra susiję, tie patys įstatymai, kur ir prieš tai mes nagrinėjome. Mano siūlymas, kad po konsolidavimo, sujungimo projekto pavadinimas liktų ne „Valstybinė ne maisto produktų“, o „Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba“. Tai yra pakeistas konkretus pavadinimas, nes praeitą savaitę mes priėmėme krūvą šitų projektų. Liko tik šis įstatymas nebaigtas.
PIRMININKĖ. Čia buvo sustabdyta, kad suredaguotų atitiktį įstatymams. Ar yra 29 balsai dėl svarstymo? Yra. Ar galime pritarti bendru sutarimu R. Žemaitaičio pasiūlymui? Pritarta bendru sutarimu. Ar galime priimti 3 straipsnį su Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymu, kuriam komitetas pritarė ir Seimas pritarė? Priimta. Čia buvo dėl 4-to.
Dėl 5, 6, 7 straipsnių pasiūlymų nėra. Galime pastraipsniui priimti bendru sutarimu? Priimta.
8 straipsnis. Taip pat yra R. Žemaitaičio pasiūlymas. Jis taip pat susijęs su atitiktimi kitiems įstatymams. Ar yra 29, kurie pritaria svarstymui? Yra. Ar galime bendru sutarimu pritarti R. Žemaitaičio pataisai? Pritarta. Ar galime priimti bendru sutarimu 8 straipsnį su R. Žemaitaičio pataisomis? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl viso norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate, kad įstatymas būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 85 Seimo nariai: už – 82, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2854) yra priimtas. (Gongas)
11.27 val.
Tabako kontrolės įstatymo Nr. I-1143 pavadinimo, 1, 2, 3, 14, 17, 18, 26 straipsnių, II skyriaus, III, IV skyrių, III skyriaus trečiojo skirsnio pavadinimų, priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 161, 162, 171 straipsniais įstatymo Nr. XII-1529 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2873(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-11a klausimas – Tabako kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2873. Priėmimas.
Pastraipsniui. Du straipsniai. 1 ir 2 straipsniai. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti pastraipsniui? Priimta pastraipsniui.
Dėl viso. Nuomonės už. Gal nekalbėsite? Antanai, norite kalbėti? Kalbėsite. A. Matulas – nuomonė už.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai raginu pritarti šiam įstatymo projektui, nes čia yra perkeliama Tabako direktyvos viena svarbiausių nuostatų. Lietuva, mano manymu, puikiai pirmininkavo Europos Sąjungos Tarybai. Taip pat ir Sveikatos ministerija. Būtent jai vadovaujant, Lietuvai pirmininkaujant, buvo priimta nauja Tabako direktyva. Šiandien mes, komiteto nariai, esame parengę įstatymo projektą, kuriuo perkeliame tam tikras labai svarbias direktyvos nuostatas. Pavyzdžiui, nuo kitų metų gegužės mėn. ant tabako gaminių atsiras atvaizdai, kurie, be abejo, atgrasins rūkančiuosius arba bent jau norinčius pradėti rūkyti. Ir tam tikros kitos nuostatos. Todėl manau, kad jeigu šitoje sesijoje pritarsime šiam įstatymo projektui, būsime padarę labai reikšmingą darbą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – B. Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų labai keistai jaučiuosi tose šalyse, kur galima rūkyti viešose vietose, t. y. kavinėse, baruose. Mes iš tikrųjų labai toli pažengėme ir labai pritariu direktyvos perkėlimui. Manau, kad ir tie atgrasūs vaizdai ant pakelių apribos jaunimo norą žudytis tabako dūmais. Labai pritariu. Balsuojame už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės išsakytos. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 81 Seimo narys: už – 80, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2873) priimtas. (Gongas)
11.30 val.
Tabako, tabako gaminių ir su jais susijusių gaminių kontrolės įstatymo Nr. I-1143 1, 2, 8, 26 straipsnių, priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 1 priedu įstatymo projektas Nr. XIIP-2874(2) (priėmimas)
Dar vienas lydimasis darbotvarkės 1-11b klausimas – Tabako, tabako gaminių ir su jais susijusių gaminių kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių, priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-2874. Priėmimo stadija.
1 straipsnis, 2 straipsnis… Ne, dėl 2 straipsnio yra.
1 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
2 straipsnis. Yra Seimo narės D. Mikutienės pasiūlymas. Prašom, Dangute, pristatyti.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, čia, kaip ir minėjau, yra suderinimas nuostatų su įstatymo projektu Nr. XIIP-2854, kurį mes priėmėme. Prašau pritarti. Grynai techninis klausimas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Yra 29 palaikantys? Yra. Gal galime bendru sutarimu pritarti D. Mikutienės pataisai? Pritarta bendru sutarimu. Ar galime 2 straipsnį priimti bendru sutarimu su D. Mikutienės pataisymais, kuriems pritarė Seimas? Priimtas.
3 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. 4 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
4 straipsnis. Yra Seimo narės D. Mikutienės redakciniai pataisymai. Ar yra 29 palaikantys? Yra. Ar galime pritarti Seimo narės D. Mikutienės pasiūlymui? Bendru sutarimu pritarta.
Dėl 4 straipsnio. Gal galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
5 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
6 straipsnio priedo pakeitimo… Čia prie to paties, atskirai nereikia?
Ir 7 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
Nuomonės už ir prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 85 Seimo nariai: už – 83, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2874) priimtas. (Gongas)
11.33 val.
Gyvenamosios vietos deklaravimo įstatymo Nr. VIII-840 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2914(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-12a, 1-12b klausimai – Gyvenamosios vietos deklaravimo įstatymo Nr. VIII-840 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2914. Priėmimo stadija. Yra Teisės departamento pastabų, pateiktų priėmimo stadijai. Kviečiu Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pranešėją V. V. Margevičienę.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
1 straipsnis. Dėstoma nauja redakcija, yra keli straipsniai, ir reikia dar kartą visus peržiūrėti ir balsuoti. 1 straipsnio 1 straipsnis.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Komitetas pritarė.
PIRMININKĖ. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Galime.
PIRMININKĖ. Priimta. 2 straipsnis. Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento siūlymas. Prašom pakomentuoti.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Komitetas pritarė šiam siūlymui.
PIRMININKĖ. Nepritarė. Parašyta, kad nepritarė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Antroji Teisės departamento pastaba. Čia yra dėl gyvenamojo ploto. Komitetas šiai pastabai nepritarė. Pažymėjome tai, kad Civilinio kodekso 6.580 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad sutartyje turi būti nurodyta išnuomojamo ploto adresas, kambarių ir kitų patalpų skaičius ir plotas. Todėl manytina, kad įstatymo projekto nuostatos neprieštarauja… Būtent labiau detalizuoja gyvenamosios vietos deklaravimo paskirtį ir tikslus.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Komitetas nepritaria. Ar galime pritarti komiteto nuomonei ir priimti 2 straipsnį bendru sutarimu?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Galima.
PIRMININKĖ. Pritarta 2 straipsniui.
3 straipsnis, 4 straipsnis ir 5 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų neturi. Ar galime pastraipsniui priimti bendru sutarimu? Priimta.
6 straipsnis. Yra Seimo narės V. V. Margevičienės pasiūlymas.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Komitetas jam pritarė.
PIRMININKĖ. Nesvarbu. Jūs turite pristatyti, reikia pritariančių 29 Seimo narių. Prašau pristatyti esmę.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Galiu pristatyti. Šio siūlymo esmė yra tokia: jeigu asmuo gyvena vaikų globos namuose, tai ir dabar yra tokia įstatymo nuostata, kad, jam tik suėjus 18 metų, jį įstaiga ar globėjai turi teisę įrašyti į eilę gyvenamajam būstui gauti. Aš gi siūlau, kad būtų šešių mėnesių laikotarpis pagal savivaldybę, kurios teritorijoje jis gyvena. Tokiai nuostatai komitetas pritarė.
PIRMININKĖ. Ar yra 29 palaikantys? Balsuojame. Net 64 Seimo nariai palaiko. Ar galime pritarti Seimo narės V. V. Margevičienės pasiūlymui bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Ar 6 straipsnį galime priimti su Seimo narės V. V. Margevičienės pasiūlymu, kuriam pritarė Seimas? Priimta bendru sutarimu.
7, 8 straipsniai. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti pastraipsniui bendru sutarimu?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Galima.
PIRMININKĖ. Priimta. 9 straipsnis. Yra Teisės departamento pasiūlymas. Komitetas pritarė ir šiek tiek paredagavo. Ar galime 9 straipsnį priimti atsižvelgdami į Teisės departamento pastabas?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Galime.
PIRMININKĖ. Priimta. 10 straipsnis, 11 straipsnis, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19 straipsniai. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti pastraipsniui bendru sutarimu?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Galima.
PIRMININKĖ. Pritarta.
Dėl viso 1 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
2 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
Dėl viso norinčių kalbėti nėra, balsuojame. Kas pritariate?.. (Balsai salėje) Atsiprašau, tuoj įjungsime. Atsiprašau, yra. Nuomonė už – V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų šis įstatymas yra… Vyriausybės nutarimu buvo sudaryta darbo grupė, Vidaus reikalų ministerija dirbo prie šio įstatymo rengimo. Šios nuostatos padės užtikrinti faktinę situaciją valstybei, leis tiksliau planuoti ir panaudoti savivaldybės lėšas, tiksliau skirti socialines pašalpas ir valstybės garantuojamas kompensacijas už komunalines paslaugas. Iš tikrųjų šiuo metu, jeigu mes priimsime šį įstatymą, tai įstatymo nuostatos bus prilygintos šiuo metu Europos Sąjungos daugelyje valstybių ir Suomijoje galiojantiems įstatymams. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas taip pat darė labai daug klausymų, mes dirbome kartu su Valstybine duomenų inspekcija, su Lietuvos respublikiniais būsto valdymo ir priežiūros rūmais, jie turėjo labai daug pastabų dėl šio įstatymo. Iš tikrųjų jie mums išaiškino, kad dabar yra labai dažni atvejai, kai daugiabučiuose gyvenantys asmenys vengia pateikti informaciją, ar jie yra išnuomoję savo būstą. Labai daug ten gyvenančių žmonių nemoka už komunalines paslaugas, nemoka kaupiamųjų įmokų už namo renovavimą, atnaujinimą, yra stabdoma renovacija. Antstolių rūmai taip pat dalyvavo svarstant šį įstatymą, jie tiesiog pateikė duomenis, kad labai dažnai, na, jie neturi kur įteikti teismo sprendimo, nes nežino, kur iš tikrųjų tas asmuo yra, nes šiuo metu, kaip žinote, Lietuvoje prie savivaldybių ar seniūnijų yra deklaravę vietą net 90 tūkst. Lietuvos gyventojų. Na ir, žinoma, tai yra korupciją mažinantis įstatymas.
Dar vienas dalykas, dėl ko tai yra labai svarbu, mes tiksliau žinosime, kur yra vaikai, nes labai dažnai šeimos su vaikais…
PIRMININKĖ. Laikas!
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). …keičia gyvenamąjį būstą ir keliauja iš vienos savivaldybės į kitą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Laikas! Nuomonė prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Suprantami įstatymo teikėjų tikslai, bet aš matau ir tam tikrą šio įstatymo taikymo spragą, ir gana ryškią. 90 tūkst. žmonių dabar yra prisiregistravę prie savivaldybių, dauguma todėl, kad savininkai iš principo nenori, kad būtų registruojamasi jų namuose, tai daugiausia susiję su jaunomis šeimomis ir panašiai. Mes socialinėje srityje dabar perėmėme, atidavėme visus pašalpų mokėjimus, kompensacijas už šildymą būtent savivaldybėms, jos turi prievolę, kaip savarankišką funkciją, skirstyti šias pašalpas savo gyventojams. Jeigu dalis tų žmonių iš 90 tūkst. per tą laiką, kur mes čia numatėme, pakibs ore, jie praras galimybę gauti bet kokias pašalpas. Kokia savivaldybė jiems mokės, jeigu jie neras, kas juos priregistruoja prie savo būsto. Norai gal ir geri, bet realybė tai yra tokia. Alternatyvus mechanizmas tai neparengtas. Kai anksčiau iš valstybės tas pašalpas dalinome pagal Suomijos ir kitus variantus, tai problemų nebuvo. Bet kai mėginame Suomijos variantą perkelti konkrečiai mums, tai tų problemų atsiranda. Tai ar mes norime turėti papildomų skundų nagrinėjimo laviną? Aš kol kas nematau to mechanizmo, kaip užtikrinti tų žmonių teises, kad jie gautų socialinę paramą, nes savivaldybės jų neprisiims, nes joms jie yra niekas. Aš susilaikysiu dėl šio įstatymo.
PIRMININKĖ. Nuomonė už – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Iš tikrųjų ką kolega paminėjo kaip įstatymo trūkumus, šis įstatymas neišsprendžia, kad būtų kažkaip fiksuojama gyvenamoji vieta tų asmenų, kurie nuomoja patalpas be jokių nuomos sutarčių ir kur savininkai nesutinka, kad jis ten deklaruotų gyvenamąją vietą. Tai lieka neišspręsta, tiesiog tie asmenys bus įtraukti į gyvenamosios vietos neturinčių asmenų apskaitą, tik gal gerai tai, kad jie nebebus vadinami benamiais. Šį kartą įstatyme benamių sąvoka tvarkingai apibrėžta, tai yra viešosiose vietose ir nakvynės namuose gyvenantys, tai, kas iš tikrųjų ir yra benamiai. Gaila, kad nei Vyriausybė, nei komitetas nepasiūlė teisinių sprendimų, kad kaip nors būtų fiksuota gyvenamoji vieta tų asmenų, kurie iš savininkų negauna jokio oficialaus patvirtinimo, kad jie ten gyvena. Dabar socialinės rūpybos įstaigos kiekvienu atveju turės aiškintis žmogaus gyvenamąją vietą, turės kažkaip aiškintis, kokios ten gyvenimo sąlygos. Aš, anksčiau teikdamas pataisas, buvau pasiūlęs tam tikrą mechanizmą, tam tikrą kitą sąvoką tokiam gyvenimui apibūdinti, dabar, deja, tai lieka neišspręsta. Gerai, kad nors be savininko sutikimo dar yra pripažįstamas kaip deklaravimo pripažinimas koks nors kitas dokumentas – nuomos sutartis ar panašiai. Gal dėl to šiek tiek sumažės prie savivaldybių priregistruotų asmenų skaičius, bet problema dar liks.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai dėkoju. Be abejo, mes, priimdami šį įstatymą, turime pažiūrėti, kad vis dėlto įstatymas nėra tobulas. Ir kai kalbama apie mažas pajamas turinčius arba neturtingus asmenis, tas įstatymo netobulumas juos užgula visu sunkumu. Dar vienas dalykas, jeigu atsiras daug žmonių, turinčių šių problemų, ir jie negalės gauti socialinių pašalpų, tai vis dėlto mes turime galvoti apie šio įstatymo tobulinimą. Aš, balsuodamas už šį įstatymą, susilaikysiu, nes jeigu čia buvo kalbama, kad antstoliams bus lengviau rasti ir panašiai, tai reikia pasakyti, kad iš socialiai remtinų antstoliai labai lengvai išskaičiuoja įvairias sumas, iš jų vargingų pašalpų ir vargingų lėšų. Deja, reikia pripažinti, kad ši problema gali pasidaryti tikrai labai opi priėmus šį įstatymą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – A. Strelčiūnas.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Aš manau, kad šis projektas yra geras. Iš esmės mes šiek tiek sutvarkome situaciją to 100 tūkst. gyventojų, kurie dabar sudarę sutartis ir nemoka mokesčių. Kai kurios pataisos dėl bendrojo gyvenamojo ploto, kad vis dėlto negalima priregistruoti tiek daug žmonių, ir nustatome 5 kvadratinius metrus. Aš, matydamas didžiąją dalį gerų pataisų, balsuosiu už ir siūlau jums pritarti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes vis dėlto nesutvarkome sistemos, kuri buvo ydinga ir lieka ydinga. Iš sovietmečio esame paveldėję registravimo sistemą, jinai yra sovietinė ir būdinga autokratinėms valstybėms, o neturime laisvo ir paprasto piliečių deklaravimo ten, kur jie gyvena. Iš tikrųjų žmogus labai daugeliu atvejų ne visada gali nurodyti, kur jis gyvena, arba savininkas nesutinka sudaryti sutarties, o žmonės gyvena būstuose nuomodami juos. Norėdami gauti pašalpą ar kitokius dalykus, jie fiktyviai deklaruoja savo gyvenamąją vietą kažkur pas tėvus rajonuose. Tuo būdu tų rajonų biudžetai papilnėja, jie įgauna galimybę pašalpoms ir panašiai.
Bet realybė yra kitokia, jie gyvena kitoje vietoje, dažnai mieste, Vilniuje, Kaune ar dar kur nors. Per tai nukenčia šių miestų biudžetai. Reikėtų pasielgti labai paprastai – leisti, kai buvo registruojama prie vieno būsto, kaip buvo Vilniuje, tarkime, tūkstančiai žmonių, tai leisti žmonėms deklaruoti, kad jie yra Vilniaus gyventojai, nenurodant, kur jie gyvena, tai tokių žmonių atsirastų gana daug ir būtų visiems aišku, ir nereikėtų nieko apgaudinėti. Šiuo atveju mes žengėme kažkokį žingsnelį, bet labai menką. Problema kaip liko neišspręsta, taip ir lieka.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Mano nuomonė visiškai priešinga. Gyvename XXI amžiuje ir visos valstybės žengia vienu keliu. Tai absoliučią savo gyventojų kontrolę… Mums tai patinka ar nepatinka, bet taip yra. Tai viena.
Antra. Valstybei yra nepaprastai svarbu, kad visi jos gyventojai deklaruotų privaloma tvarka savo gyvenamąją vietą. Galima pasakyti, kad ir šiandien privaloma tvarka yra pagal įstatymą, tačiau toli gražu ne visi gyventojai ja naudojasi. Todėl aš visiškai palaikau pateiktą įstatymo projektą, kuris sugriežtina privalomą gyvenamosios vietos deklaravimą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – L. Balsys.
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš irgi už tai, kad būtų sugriežtinta gyvenamosios vietos deklaravimo tvarka, bet šitas įstatymas yra pusinis ir neišsprendžia tų pagrindinių problemų, kad visi gyvena vienoje vietoje, o deklaruoja kitoje vietoje arba kur nori. Taip atsiranda disproporcija tarp gyvenančių viename mieste, o realiai deklaruojančių kitame. Su tuo susijusios savivaldybių pajamos ir t. t., ir pan. Reikėtų žengti kitą rimtą, drąsų žingsnį – įvesti privalomą realios gyvenamosios vietos deklaravimą ir tokiu būdu visos problemos išsispręstų. Išsispręstų mokesčių surinkimas, išsispręstų butų nuomos legalizavimas su sutartimis ir pan. O tai, kad dabar vengiama deklaruoti vietą ir nelegaliai nuomojami butai, čia yra mokesčių problema. Padarykime mokesčius toms vargšėms pensininkėms, kurios nuomoja butą ir taip prisiduria prie savo varganos pensijos, ne 15 %, o 5 % mokesčių, ir visi deklaruos, visi noriai nuomos ir noriai mokės tuos procentus. Privalomas visuotinis deklaravimas egzistuoja daugelyje Europos Sąjungos šalių. Pačiam teko ten gyventi, matyti. Dėl to atsiranda daugiau tvarkos ir daugiau viešumo ir skaidrumo. Todėl siūlau nepalaikyti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už, prieš išsakytos.
Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 85 Seimo nariai: už – 61, prieš – 1, susilaikė 23. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2914) priimtas. (Gongas)
11.52 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 222 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2915(2) (priėmimas)
Lydimasis 1-12b klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 222 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2915. Priėmimo stadija.
Pastraipsniui. 1 ir 2 straipsniai. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti pastraipsniui bendru sutarimu? Priimta.
Dėl viso norinčių kalbėti nėra.
Balsuojame. Kas pritariate įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 83 Seimo nariai: už – 72, prieš nėra, susilaikė 11. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2915) priimtas. (Gongas)
11.53 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2916(2) (priėmimas)
Darbotvarkės 1-12c klausimas – Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2916. Priėmimo stadija.
Pastraipsniui. Du straipsniai. 1, 2 straipsniai. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta pastraipsniui bendru sutarimu.
Dėl viso norinčių kalbėti nėra.
Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 80 Seimo narių: už – 68, prieš – 1, susilaikė 11. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2916) priimtas. (Gongas)
11.54 val.
Žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros įstatymo Nr. IX-987 2, 3 ir 4 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIIP-3219(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-13 klausimas – Žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros įstatymo Nr. IX-987 2, 3 ir 4 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIIP-3219. Svarstymo stadija. Kviečiu Kaimo reikalų komiteto pranešėją V. Kamblevičių.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamieji kolegos, Kaimo reikalų komitetas svarstė šį įstatymo projektą ir pritarė patobulintam šiam projektui. Balsavimo rezultatai – visi bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Diskusija. Norinčių diskutuoti nėra.
Nuomonė – už, nuomonė – prieš. K. Starkevičius. Nėra kalbančiojo. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Siūlau ypatingą skubą. Galime pritarti ypatingai skubai? Pritarta.
Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1, 2, 3, 4, 5 straipsniams pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti pastraipsniui bendru sutarimu? Priimta.
Dėl viso norinčių kalbėti nėra.
Balsuojame. Kas pritariate įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 81 Seimo narys: už – 78, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3219) priimtas. (Gongas)
11.57 val.
Valstybinių socialinio draudimo senatvės pensijų ir valstybinių pensijų, sumažintų dėl draudžiamųjų pajamų turėjimo, kompensavimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3033(3) (svarstymo tęsinys ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-14 klausimas – Valstybinių socialinio draudimo senatvės pensijų ir valstybinių pensijų, sumažintų dėl draudžiamųjų pajamų turėjimo, kompensavimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3033. Svarstymo tęsinys. Kviečiu Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkę K. Miškinienę.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, taigi mes grįžtame į svarstymo stadiją. Praeitą kartą buvo padaryta pertrauka ir dabar turėtų būti svarstomas Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas.
PIRMININKĖ. Gerai. Supratau. Taip, yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas. Prašom, gerbiamasis…
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėl kurio?
PIRMININKĖ. Dėl 8 straipsnio.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip, 8 straipsnis. Taip, mes praeitą kartą baigėme.
PIRMININKĖ. Kad biudžetui skiriama valstybės biudžeto tiksliniai… Prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, klausimas yra išties rimtas. Tik reikia atkreipti dėmesį, kad Seimas praėjusiais metais dėl šio klausimo buvo apsisprendęs, t. y. kad valstybinio socialinio draudimo kompensuojamos išmokos dengiamos iš valstybės biudžeto, nes sumažinta apimtis po vadinamosios naktinės reformos buvo panaudota biudžeto rodikliams gerinti. Tai viena.
Antra. Atkreiptinas dėmesys prieš priimant sprendimą ir į tai, kad „Sodra“ buvo skolinga metų pradžioje 12 mlrd. 874 mln. 519 tūkst. Lt. Jeigu mes numatome keisti Seimo priimtą sprendimą ir pensijų kompensavimą…
PIRMININKĖ. Jūs tik pristatykite savo pasiūlymą.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip aš ir sakau.
PIRMININKĖ. Jūs siūlote iš valstybės lėšų?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip.
PIRMININKĖ. Prašom, komiteto nuomonė.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip. Jeigu mes sprendžiam klausimą, kad būtų dengiama iš valstybės biudžeto, t. y. ne iš valstybės biudžeto, o iš „Sodros“ biudžeto, vadinasi, patys pensininkai sau kompensuoja sumas. Tai viena.
Antras trumpas momentėlis, į kurį reikia atsižvelgti. Jeigu mes priimame tokį sprendimą, faktiškai palaidojame, kad 2016 m. mes negalėsime kalbėti apie pensijų didinimą. Todėl toks mano siūlymas ir pateiktas.
PIRMININKĖ. Ačiū, supratome. Komiteto nuomonė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas nepritarė kolegos M. Zasčiurinsko siūlymui, kaip ir ankstesniems, dėl tos priežasties, kad valstybės biudžeto lėšos surenkamos, deja, blogiau, negu buvo numatyta, o valstybės biudžetas turi daug daugiau įsipareigojimų, tada nukentėtų ir kitos funkcijos, kurios finansuojamos iš valstybės biudžeto.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Ai, nereikia, nepritarta komiteto svarstymo stadijoje. (Balsai salėje) Balsuojame. Motyvai už – R. J. Dagys. Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ką tik išgirdome iš komiteto pirmininkės tikrai saliamonišką paaiškinimą, kad pinigų valstybėje nėra, bet jeigu valstybėje pinigų nėra, mes kompensuosime tada iš pensininkų kišenės. Nieko kito daugiau tas nereiškia. Jeigu nėra, tada nekompensuokite, jeigu valstybėje nėra pinigų. Bet dabar yra Mečislovo siūlymas, iš kurios kišenės tai darome? Koks čia kompensavimas, jeigu mes perdedame iš vienos kišenės į kitą? Ką, dėl to padaugėja pinigų pensininkams?
O išvertus į įstatymo kalbą, tai mes iš principo tokiu būdu trejiems metams pensijų augimą sustabdome. Jis toliau nebus indeksuojamas, kaip nėra indeksuojamas nuo 2012 m. Tai yra natūralu. Rezervo fondai taip pat nekaupiami, nes yra toliau skola. Rezervas pensijų nekaupiamas. Neduok Dieve, kokia krizė ištiks, ir tai mes mėginame paaiškinti, kad pinigų nėra. Atsiprašau, socialinis modelis bus finansuojamas iš augančios ekonomikos, tai yra jūsų pateikto įstatymo aiškinamajame rašte parašyta. Neapgaudinėkime, jeigu nėra pinigų, tai nėra pinigų! Bet jeigu yra, jie turi būti kompensuojami, kaip ir praėjusiais kartais. Seimas yra apsisprendęs – kompensuojama iš valstybės biudžeto ir kaip numatyta Socialinio draudimo įstatyme, kurio mums pažeisti nevalia.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu išsakyti argumentą prieš M. Zasčiurinsko motyvaciją, bet pritariu jo pataisai. Motyvas iš tikrųjų turi būti labai aiškus. Gerbiamieji kolegos socialdemokratai, noriu priminti, kad dėl daugelio jūsų kreipimųsi į Konstitucinį Teismą Konstitucinis Teismas labai aiškiai išaiškino, kad kompensuoti pensijas reikia, bet kompensuoti jas galima tik tada, kai tam yra sukaupta pakankamai lėšų.
O ką reiškia sukaupta pakankamai lėšų? Tai reiškia, kad prieš tai valstybė turi lėšų didinti pensijas normaliai, turi lėšų sukaupti rezervą ir tik tada gali pradėti kompensuoti. Jeigu daroma kitaip, taip, kaip dabar jūs siūlote, kad pensijos yra nedidinamos, o vietoj to yra pradedamos pensijos kompensuoti, tai iš tikrųjų prieštarauja Konstitucinio Teismo doktrinai. Jūs stumiate visą situaciją į tai, kad toks sprendimas gali pasirodyti, jog prieštarauja Konstitucijai, ne tik sveikai žmogiškai logikai.
Gerbiamieji kolegos, aš raginu balsuoti už pono M. Zasčiurinsko pataisą, bet visai dėl kitų motyvų, nes taip, kaip yra dabar pasiūlyta šitą problemą spręsti, mano įsitikinimu, tai prieštarauja Konstitucinio Teismo suformuluotai labai aiškiai doktrinai. Negali pensininkų pensijos būti kompensuojamos jų pačių pensijų sąskaita.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas palaikote Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 51, prieš – 9, susilaikė 34. Pataisai pritarta.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Prašau pertraukos. Negalima? (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Vieną kartą komitetas prašė pertraukos? (Balsai salėje) Jau vieną kartą komitetas prašė pertraukos, daugiau negalima. (Balsai salėje) Kaip komitetas pertraukos daugiau prašyti nebegali. (Balsai, šūksniai salėje) Tuoj Statutą perskaitysime, nesinervinkite! Tuoj bus perskaitytas Statutas. (Balsai salėje)
154 straipsnio 4 dalis sako, kad „šia galimybe įstatymo projekto svarstymo metu galima pasinaudoti tik vieną kartą. Jeigu Seimas šį pasiūlymą priima, procedūra kartojama nuo įstatymo projekto svarstymo pagrindiniame komitete“, kas ir buvo padaryta. „Šia galimybe įstatymo projekto svarstymo metu galima pasinaudoti tik vieną kartą.“ A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, tai jau biudžeto klausimai, nes jeigu tai yra iš valstybės biudžeto, tai įsijungia kitas, Biudžeto sandaros įstatymo, straipsnis. Galvokime, ką mes darome! Akivaizdu, yra Statuto nuostatos, kurios kalba apie tai, kad jeigu tai pareikalauja papildomų biudžeto išlaidų, o akivaizdu, kad tai reikia iš biudžeto, vadinasi, toliau mes nieko svarstyti negalime, nes tokių pinigų biudžete nenumatyta.
PIRMININKĖ. Noriu pažymėti, kad ir „Sodros“ biudžete tokie pinigai nebuvo numatyti. (Šurmulys salėje)
Dabar 9 straipsnis. Yra Seimo nario J. Razmos pasiūlymas.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Bet jisai…
PIRMININKĖ. Apsisprendėme anksčiau, jis yra analogiškas, todėl nebereikia svarstyti.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Ankščiau apsisprendėme, neaktualus.
PIRMININKĖ. Dar noriu informuoti, kad svarstymo metu buvo Seimo narių E. Masiulio, D. Kuodytės, V. Čmilytės-Nielsen, V. Gailiaus ir A. Mazuronio pasiūlymas dėl procentų, tai noriu pasakyti, kad buvo apsispręsta dėl metų, čia tiesiog nebereikėjo, bet pirmininkė gal dar gali pakomentuoti.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Procedūriškai nebereikėjo balsuoti.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Kadangi buvo apsispręsta dėl metų, tai yra dėl 2016 m., 2017 m. ir 2018 m., ten procentai numatyti kitokie – 33 % ir 34 %, todėl šis pasiūlymas jau nebeaktualus. Seimas apsisprendė dėl metų.
PIRMININKĖ. Ačiū, pirmininke. Po svarstymo nuomonės už, prieš? Nuomonės už, gal galite nekalbėti? (Balsai salėje) Norite kalbėti. Nuomonė už – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Galime ir balsuoti, nes iš esmės…
PIRMININKĖ. Jūs nebenorite kalbėti? Pritarė jūsų pataisai. Kristina Miškiniene, norite kalbėti? Ne. Algirdai Sysai, norite kalbėti? Už? Nuomonė už – K. Masiulis. Norite kalbėti? Prašau, nuomonė už – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip A. Sysas buvo užsirašęs už, persirašė prieš, aš buvau užsirašęs prieš, nes tikėjausi kitokio rezultato. Iš tikrųjų pataisytas rezultatas, balsuokime ir pritarkime.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, maža to, kad anuo metu buvo priimti antikonstituciniai sprendimai, nors šioje salėje buvo daug kalbama apie tai, kad taip daryti negalima, ir buvo raginimas iš Prezidentės ir važinėjantiems dviračiais, ir kitaip besiilsintiems, ką reikia padaryti, tie darbai nebuvo padaryti. Atsirado įstatymas, atsirado kompensavimo tvarka, viena visiems pensininkams. Dabar mes kalbame apie kompensavimą dirbantiems pensininkams. Akivaizdu, viskas yra susiję. Aš stebiuosi, kaip žmonės, kurie vadovavo valstybei, buvo Ministru Pirmininku, nesupranta, kas yra biudžeto sandara ir kaip pinigai cirkuliuoja vienur ar kitur. Suprantu, kai esi valdžioje, kalbame viena ir darome labai priešingus dalykus. Būdami opozicijoje galime juokauti, bet tai atsisuka prieš mus visus, pirmiausia prieš valstybę. Todėl mes niekaip negalime pritarti, nes šito vieno įstatymo apskritai negalime priiminėti, tai yra biudžetiniai pinigai, kurių biudžete nenumatyta. Siūlau į tai atsižvelgti ir nepritarti šiam įstatymui. Mes galėsime vėl pasakyti pensininkams, kad maža to, kad atima, bet netgi kai pradedame normaliai kompensuoti ir tas procesas vyksta gana darniai ir žmonės gauna pinigus, nors iš lėto, po nedaug, tai dabar norima padaryti vienu sykiu iš valstybės biudžeto, ir kad viskas sustotų.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis Algirdai, nereikia klaidinti Seimo narių. Jūs pats buvote vienas iš didžiausių rašytojų į Konstitucinį Teismą, dabar sprendžiate savo rašymo pasekmes. Kalbėdamas apie tai, kad čia reikalingi biudžetiniai pinigai, jūs esate vėl neteisus, nes priimtos tokios pataisos, kurios šiais metais nieko nekompensuoja. Tai bus kitų metų biudžeto pinigai, ir dar neaišku, koks mechanizmas bus priimtas. Per ketverius metus jūs iš viso užkraunate grąžinimą kitai kadencijai, ne šitai kadencijai. Nemeluokite, nesakykite žmonėms. Ne savo valdymo laikotarpiui, o kitų valdymo laikotarpiui užkraunate visą skolą. Bet kalbėti pensininkams, kad mes, atimdami iš jūsų pensijas, jums kompensuojame pensijas, ir tai bus kompensavimas, na, Algirdai, kas nori, gali kalbėti, tik ne tu! Tiesiog savo kvalifikacijos kartelę nuleidi žemiau. Pats visą laiką anksčiau kalbėdavai kitaip. Man belieka tik nusistebėti.
Todėl siūlau pritarti šitam įstatymo projektui, nes jis iš principo dabar yra kompensacinis. Aišku, datos galėtų būti ir geresnės, bet iš principo, kadangi jis kompensuojamas iš valstybės biudžeto, „Sodros“ sistemai jis nekenkia, o kaip tik sprendžia pensininkų problemas ir leidžia jiems didinti dabartines pensijas, kurios nedidintos nuo 2012 metų.
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Balsuojame po svarstymo. Kas pritariate įstatymo projektui po svarstymo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 108 Seimo nariai: už – 67, prieš – 2, susilaikė 39. Pritarta po svarstymo.
Siūlau ypatingą skubą. Ar galime priimti bendru sutarimu? Ne. Balsuojame. Kas pritariate ypatingai skubai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 103 Seimo nariai: už – 69, prieš – 2, susilaikė 32. Ypatingai skubai pritarta.
Pastraipsniui. Priėmimo stadija. 1 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
Dėl 2 straipsnio yra Seimo narių pasiūlymas. Gal kartais jie gali atsiimti? Seimo nariai I. Degutienė ir R. J. Dagys atsiėmė pataisą.
Visos kitos irgi atsiimamos? Ačiū už supratimą. Ar galime 2 straipsnį priimti bendru sutarimu? Priimtas.
3 straipsnis. Taip pat atsiėmėte? Labai ačiū už supratimą. 3 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
4 straipsnis. Vėl klausiu, ar atsiima Seimo nariai? Atsiimate. Ačiū už supratimą. 4 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
5 straipsnis. Taip pat galite atsiimti pataisas? Atsiimate. Ačiū. 5 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
6 ir 7 straipsniai. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
8 straipsnis. Mes jau balsavome, turbūt nereikia. Atsiėmėte. Ačiū. 8 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
9 straipsnis.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, 9 straipsnyje turi būti pakeistas įsigaliojimas, kad būtų nuo rugpjūčio 1 d., kad „Sodra“ spėtų pasiruošti. Tiesiog siūlau ir komitetas yra pritaręs.
PIRMININKĖ. Ar yra 29, kurie palaikytų gerbiamąją komiteto pirmininkę K. Miškinienę dėl datos perkėlimo mėnesiui? Logiška. Yra. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto pirmininkės pataisai? Pritarta bendru sutarimu. Ar galime visą 9 straipsnį priimti su gerbiamosios Seimo narės K. Miškinienės pasiūlymu, kuriam Seimas pritarė? Priimtas.
Dėl viso. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 72 Seimo nariai: už – 70, prieš – 1, susilaikė 1. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3033) yra priimtas. (Gongas) Kas nebalsavo?
12.17 val.
Asmenų, kuriems už darbą apmokama iš valstybės ar savivaldybės biudžeto lėšų, dėl ekonomikos krizės neproporcingai sumažinto darbo užmokesčio (atlyginimo) dalies grąžinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3030(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-15 klausimas – Asmenų, kuriems už darbą apmokama iš valstybės ar savivaldybės biudžeto lėšų, dėl ekonomikos krizės neproporcingai sumažinto darbo užmokesčio (atlyginimo) dalies grąžinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3030. Svarstymo stadija. Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė K. Miškinienė. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas, kaip pagrindinis komitetas, birželio 23 d. svarstė minėtą projektą ir siūlo pritarti patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
Taip pat komitetas siūlo, įvertinus tai, kad dėl ekonominės krizės darbo užmokestis buvo sumažintas ir daugiau asmenų grupių, siūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei spręsti šių asmenų, kuriems už darbą apmokama iš valstybės ar savivaldybių biudžeto lėšų, dėl ekonominės krizės sumažinto darbo užmokesčio patirto praradimo kompensavimo klausimą ir 2015 m. Seimo rudens sesijoje pateikti atitinkamus teisės aktus. Balsavimo rezultatai: už – 6, susilaikė 2.
PIRMININKĖ. Ačiū, pirmininke. Diskusijoje nori kalbėti K. Glaveckas. Prašom.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų klausimas yra svarbus, bet jeigu mes sugebėtume pažiūrėti į save truputį iš šalies, tai atrodytume gana liūdnai. Pastaruosius 20 metų mes užsiimame ne kuo kitu, kaip kompensavimo ekonomika, kitaip tariant, kaip pradėjome nuo indėlių, žemės grąžinimo ir dar maždaug 80 tokių kompensavimų ir grąžinimų, tai kyla pagrindinis klausimas – kas negerai su mūsų ekonomikos valdymu. Ką nors mes iš tikrųjų ne taip darome, nes papuolame į dideles duobes, iš kurių paskui reikia lipti tada, kada turėtume augti. Faktiškai kompensacija ekonomine prasme reiškia, kad mes prarandame galimybę investuoti (pavyzdžiui, kai rublinius indėlius kompensavome) į gamybą, į ekonomiką. Vietoj to sukėlėme vartojimą, dalinį vartojimą ir kitus ekonomikos neskatinančius dalykus. Lygiai tas pats ir dabartiniu metu tęsiasi.
Aš tik norėčiau palinkėti visiems pakeisti savo požiūrį į visus kompensavimus ir siūlymus. Populizmo prasme, be abejo, labai populiaru visiems ką nors duoti, iš pradžių paimti, o paskui ką nors atiduoti. Mes turime lygiai tokį patį atvejį. Aš manau, kad ateity iš tikro reikėtų taip organizuoti ekonomikos valdymą, kad nereikėtų tokio masto kompensacijos, kaip mes turėjome, išskyrus tuos atvejus, kai reikia padėti paprastiems žmonėms, kurie dėl kokių nors aplinkybių negali apmokėti sąskaitų. Tai tiek trumpai.
PIRMININKĖ. Ačiū. Dabar svarstysime pataisas. Kviečiu pirmininkę.
1 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra.
2 straipsnis. Seimo nario M. Zasčiurinsko pataisa. Gerbiamasis Mečislovai, ar norite pristatyti pataisą? Gal atsiimate?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, mano siūlymo esmė buvo tokia: jeigu nėra pinigų, kaip aiškinama, tokiu atveju nereikia kompensuoti proporcingai kaupiamiesiems pensijų fondams. Tokia buvo esmė. Bet jeigu komitetas galvoja, kad kaupiamoji pensijų įmoka yra sudėtinė socialinio draudimo dalis (čia yra naujiena), tokiu atveju aš šį pasiūlymą dėl įstatymo atsiimu.
PIRMININKĖ. Labai ačiū už supratimą. Jūsų yra dar vienas pasiūlymas dėl projekto 2 straipsnio 5 dalies. Jūs galbūt irgi jį atsiimate? Atsiimate. Ačiū.
Dėl 2 straipsnio 7 dalies yra Seimo nario P. Čimbaro pasiūlymas. Jūs norite pristatyti? Prašau. P. Čimbaras.
P. ČIMBARAS (DPF). Labai ačiū, Pirmininke. Mano pasiūlymas yra sutrumpinti išmokėjimo laikotarpį: ne per penkerius metus, o per ketverius metus, ir padidinus procentus.
PIRMININKĖ. Pirmininke, prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas nepritarė šiam pasiūlymui. Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstitucinio įstatymo 3 straipsnyje yra įtvirtinta biudžetų asignavimų augimo ribojimo taisyklė. Taigi pritarus minėtam pasiūlymui galimai turėtų būti mažinami asignavimai kitoms valstybės funkcijoms ir būtų sudėtinga vykdyti jau prisiimtus įsipareigojimus nepažeidžiant minėtos taisyklės. Dėl to komitetas nepritarė.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės skirtingos. Balsuojame. Kas pritariate P. Čimbaro pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Gerbiamieji darbiečiai, prašom grįžti balsuoti. Kas pritariate P. Čimbaro pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 31, prieš – 7, susilaikė 56. Pataisai nepritarta.
Yra Seimo nario M. Zasčiurinsko labai panaši pataisa. Ar jūs norite pristatyti? Prašau. M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, kolegos, mano panaši pataisa, bet jeigu Seimas apsisprendė dėl P. Čimbaro, tai automatiškai, matyt, apsispręs ir dėl mano. Todėl neprašau balsuoti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Dėl 8 dalies yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas. Ar jūs norite, kad balsuotų?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš paaiškinsiu savo pasiūlymo esmę. Nelabai supratau, kodėl komiteto nuomonė yra nepritarti, nes visada mokami arba delspinigiai, arba kitokiu būdu įvertinama infliacija. Jeigu komitetas apsisprendė, kad tokiu atveju žmonės geriau tegul kreipiasi į teismus ir ten gaus delspinigius, tai aš atsiimu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Dar dėl XI skyriaus yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pataisa, kuriai iš dalies pritarta. Gal jūs sutinkate?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip.
PIRMININKĖ. Ačiū. Dėl 12 straipsnio yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas. Iš dalies pritarta. Sutinkate?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip.
PIRMININKĖ. Dėl 13 dalies yra nepritarta. Ar jūs atsiimate, ar prašote balsuoti? Gerbiamasis Mečislovai, ar jūs atsiimate, ar pristatysite?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Čia buvo pritarta kitame įstatyme…
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Dėl socialinės paramos.
PIRMININKĖ. Ne. Čia skiriant socialinę paramą įskaitomas…
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, skiriant socialinę. Mes buvome sutarę, ir kitame įstatyme tas perėjo.
PIRMININKĖ. Čia neaktualu jums, nereikia?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Čia dėl pensijų kompensavimo…
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Į socialinės paramos (…) neįeina.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Čia neįeina.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). O čia įeina?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Ne. Komitetas nepritarė.
PIRMININKĖ. Na, tai apsispręskite, ar jūs pristatote, ar jūs atsiimate?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Nepristatau.
PIRMININKĖ. Nepristatote. Atsiimate. Ačiū. Ar galime pritarti 2 straipsniui bendru sutarimu? Ar reikia balsuoti? Pritarta bendru sutarimu.
3 straipsnis. Yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas. Ar jūs atsiimate?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, kadangi dėl to jau buvo balsuota. Tik mano klausimas toks: ar už komiteto redakciją bus šiandien balsavimas, ar ne?
PIRMININKĖ. Šiuo atveju mes jau kalbame apie naują redakciją. Mes svarstome naują redakciją. 3 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Tiesa, nereikia svarstymo stadijoje priimti. 4 straipsnis. Pastabų nėra. Ačiū, pirmininke.
Po svarstymo nuomonės už ir prieš. Nuomonė už – K. Miškinienė. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai raginu pritarti šiam įstatymo projektui, pagal kurį per penkerius metus visiems asmenims, kurie gauna darbo užmokestį iš valstybės ir savivaldybės biudžeto lėšų, būtų kompensuota. Taip būtų įvykdyti, įgyvendinti Konstitucinio Teismo nutarimai.
PIRMININKĖ. Ačiū. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Siūlau ypatingą skubą. (Balsai salėje) Ko komitetas prašė? Ne dėl to įstatymo prašė. Ko komitetas prašė? Pirmininkė nieko neprašo. Gerbiamasis R. J. Dagys. Nenorite kalbėti. (Balsai salėje) Ar galime pritarti po svarstymo? Balsuojame, kad būtų ramiau. Balsuojame. Kas pritariate po svarstymo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kad visiems būtų aišku, balsuojame.
Balsavo 107 Seimo nariai: už – 91, prieš nėra, susilaikė 16. Po svarstymo pritarta.
Siūlau ypatingą skubą. Ar galime pritarti bendru sutarimu? R. Baškienė. Prašom.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, ar neteisingai supratome, nes komiteto pirmininkė, teikdama išvadą, pasakė, kad reikia kreiptis į Vyriausybę, kad Vyriausybė iki rudens sesijos pateiktų visų šiame įstatyme nenumatytų… Tai dabar reiktų paklausti komiteto pirmininkės, ar mes neteisingai supratome jos išvadą. Todėl ypatinga skuba atrodytų keistai.
PIRMININKĖ. Turbūt ne dėl to įstatymo. Prašau, pirmininke.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, toks buvo komiteto protokolinis sprendimas ir siūlymas kreiptis… (Balsai salėje) Bet atitinkamai, mes tikimės, kad rudens sesijoje…
PIRMININKĖ. Supratome, gerbiamoji pirmininke. Aš noriu perskaityti, man pateikė komiteto išvadą. Yra komiteto pasiūlymas: įvertinus tai, kad dėl ekonominės krizės darbo užmokestis buvo sumažintas ir daugiau asmenų grupių, siūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei spręsti šių asmenų, kuriems už darbą apmokama iš valstybės arba savivaldybės biudžeto lėšų, dėl ekonominės krizės sumažinto darbo užmokesčio patirtų praradimų kompensavimo klausimą ir 2015 m. Seimo rudens sesijoje pateikti atitinkamą įstatymo projektą. Balsavimo rezultatai: už – 6, susilaikė 2. Taigi negaliu teikti ypatingos skubos. Jūs dabar negalite pakeisti viso komiteto nuomonės. Yra toks komiteto sprendimas, atsiimu savo siūlymą dėl ypatingos skubos. Baigiame svarstymo stadiją ir kreipiamės į Vyriausybę. (Balsai salėje) Toks yra komiteto sprendimas, jūs patys tai pateikėte.
Darbotvarkės 1-16 klausimas – projektas Nr. XIIP-3056, Vietos savivaldos įstatymo… Nėra ministro? Dar nėra ministro. Tada mes sutarėme, kad Konstitucijos pataisas 13 valandą… (Balsai salėje: „Teritorijų planavimas!“)
12.31 val.
Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo Nr. IX-886 2, 26 straipsnių pakeitimo ir 30 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-974(2) (svarstymas ir priėmimas)
1-20 klausimas – Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo Nr. IX-886 2, 26 straipsnių pakeitimo ir 30 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-974. Svarstymo stadija. Kviečiu Sveikatos reikalų komiteto pranešėją I. Rozovą.
I. ROZOVA (LLRAF). Sveikatos reikalų komitetas svarstė Visuomenės sveikatos priežiūros keleto straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-974. Buvo gauti Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos, Sveikatos apsaugos ministerijos pasiūlymai, kuriems buvo pritarta. Buvo ir Seimo Sveikatos reikalų komiteto, jiems buvo pritarta. Ir bendra išvada – pritarti Seimo komiteto patobulintam įstatymo projektui Nr. XIIP-974. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje: „Galima!“) Pritarta bendru sutarimu.
Siūlau ypatingą skubą. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ypatingai skubai pritarta.
Pastraipsniui. Dėl 1, 2, 3 ir 4 straipsniams pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti pastraipsniui bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta. Dėl viso norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate, kad projektas būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 102 Seimo nariai: už – 102, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-974) yra priimtas. (Gongas)
12.34 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl pritarimo Virgilijaus Valančiaus kandidatūros siūlymui į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus“ projektas Nr. XIIP-3351(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-18 klausimas – Seimo protokolinio nutarimo „Dėl pritarimo Virgilijaus Valančiaus kandidatūros siūlymui į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus“ projektas Nr. XIIP-3351. Svarstymo stadija. Kviečiu pagrindinio Teisės ir teisėtvarkos komiteto pranešėją ir pirmininką J. Sabatauską.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė nutarimo „Dėl Virgilijaus Valančiaus kandidatūros siūlymo į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus“ projektą. Komitetas buvo susitikęs su pretendentu ir pritarė jo kandidatūrai bendru sutarimu. Taip pat komitetas apsvarstė ir Teisės departamento pateiktas pastabas dėl nutarimo projekto, iš esmės pritarė. Kaip minėjau, išvada – bendru sutarimu pritarti nutarimo projektui jį pakoregavus pagal Teisės departamento pastabas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Europos reikalų komiteto pirmininką G. Kirkilą.
G. KIRKILAS (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Europos reikalų komitetas bendru sutarimu pritarė V. Valančiaus kandidatūrai į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus.
PIRMININKĖ. Ačiū. Po svarstymo diskusijos yra ar ne? (Balsai salėje: „Nėra.“) Pagal procedūrą diskusijų nėra. Po svarstymo balsuoti nereikia. Taigi priėmimas. Nuomonės už, prieš. Norinčių kalbėti nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu, nes čia protokolinis nutarimas? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu. Prieštaraujančių nėra? Ačiū. Pritarta Seimo protokoliniam nutarimui.
Seimo protokolinis nutarimas Nr. XIIP-3351 yra priimtas. (Gongas)
12.36 val.
Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos pirmininko atleidimo ir skyrimo“ projektas Nr. XIIP-3084(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-19 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos pirmininko atleidimo ir skyrimo“ projektas Nr. XIIP-3084. Kviečiu Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininką R. Paliuką. Prašau.
R. PALIUKAS (DPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas svarstė šio nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos pirmininko atleidimo ir skyrimo“ projektą ir pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Po svarstymo balsuoti nereikia. Priėmimas. Čia yra slaptas balsavimas. Gerai, bet čia yra tik atleidimas, o kur skyrimas?
Gerbiamieji kolegos, kad dabar netrukdytume gerbiamosios Gražinos Drėmaitės, čia yra 1 ir 2 straipsnių skirtingos procedūros. Seimo nutarimo 1 straipsnis: „Atleisti iš Valstybės kultūros paveldo komisijos pirmininko pareigų G. Drėmaitę“. Ar galime mes priimti bendru sutarimu, ar norite balsuoti? (Balsai salėje)
Balsuojame dėl 1 straipsnio. Kas pritariate Seimo nutarimo 1 straipsniui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 77, prieš – 5, susilaikė 13. Dėl 1 straipsnio pritarta.
2 straipsnis. Yra slaptas balsavimas. Motyvai už, prieš. Nuomonė prieš – N. Puteikis. Prašau.
N. PUTEIKIS (MSNG). Kaip mes čia atleidžiame nepriėmę naujo?
PIRMININKĖ. Galima tokia tvarka.
N. PUTEIKIS (MSNG). Antras dalykas. Kolegos, dėl naujo vadovo kandidatūros. Jūs čia visokių kandidatų į įvairias pareigas esate matę, bet skirti mažiausios kvalifikacijos Paminklosaugos komisijos narį tos komisijos pirmininku… Jūs juk čia girdėjote, kaip jis iš tribūnos atsakinėjo. Jo visa paminklosauginė patirtis yra vieno puodo suklijavimas Valdovų rūmų teritorijoje, ir tai nesėkmingas, ir kelių vėliavų iškėlimas. Klausykite, aš neįsivaizduoju, kaip komitetas galėjo pateikti tokį mažos kvalifikacijos žmogų. Aš nieko prieš kaip prieš asmenį neturiu, bet jis bent metus galėjo būti padirbėjęs kokioje nors paminklosaugos įstaigoje. Aš kategoriškai nesutinku, kad jis būtų skiriamas, ir aš, kolegos, siūlau balsuoti prieš ir palikime G. Drėmaitę. Ji puikiai susitvarko su pareigom.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – A. Stancikienė.
A. STANCIKIENĖ (MSNG). Iš tikro mes, skirdami asmenį į tokios komisijos pirmininkus, turėtume labai aiškiai suvokti, kad šita komisija Lietuvoje yra vienintelė institucija, kuriai suteiktos eksperto teisės patarti Vyriausybei ir Seimui. Tai yra aukščiausias Vyriausybės ir Seimo ekspertas paminklosaugos klausimais. Aš neįsivaizduoju, kaip tokiai komisijai gali vadovauti žmogus, kad ir koks geras jis teisininkas būtų ar dar koks nors ten, nežinau, bet kaip gali vadovauti žmogus, kuris su paminklosauga draugavęs tiktai vasaros ekspedicijų metu, archeologinių kasinėjimų ekspedicijose sijojęs smėlį ir suradęs ten keletą šukių? Jūs žinote, aš neįsivaizduoju, kokio lygio sprendimų mes tikimės iš tos komisijos? Aš neįsivaizduoju, ar mes taip nebevertiname savo kultūros paveldo palikimo, kad galime jį patikėti smėlio sijotojui? Nepykite! Tas smėlio sijotojas gali būti labai geras teisininkas, bet vis dėlto smėlį sijoti ir priimti sprendimus ekspertiniu lygiu, dar kartą kartoju, tai yra labai aukšto lygio sprendimai. Jie iš tikro paprastai turi labai didelę įtaką ir teismuose, ir priimant visokius kitokius sprendimus. Dabar, jūs įsivaizduokite, mes parodome, kad mums visiškai vienodai, kas vadovaus, mes patikime savo istorinį ir kultūrinį paveldą, kuris pasiekė mūsų laikus dar nesunaikintas, mes jį patikime štai dabar tokios, vadinčiau, visiškos nekompetencijos asmeniui. Nežinau. Aš neįsivaizduoju. Nejaugi Seimas… Paskui Seimas sako: žinot, su mumis nesiskaito. Kaip galima su Seimu skaitytis, jeigu Seimas iš viso net iki priėmimo stadijos prileidžia tokius sprendimus? Aš neįsivaizduoju. Man atrodo, kad reikia patiems save gerbti ir tiesiog tokių klausimų kitą kartą Seimo nariams neteikti.
PIRMININKĖ. Laikas! Stadijos tokios, kad apsisprendžia Seimas tik slaptu balsavimu, o frakcijos galėjo susitikti, išgirsti nuomones. Dabar jau atsirado ir nuomonės už – A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Pirmiausia turiu pasakyti, kad, gerbiamieji kolegos, jau susilaikykime nuo epitetų – smėlio sijotojai, garažų statytojai. Be abejonės, kad mes galime vienas kitam sugalvoti pačių nemaloniausių. Šiuo atveju aš siūlau vis dėlto nekalbėti taip, lyg ten šitoje srityje nereikia išmanyti teisės. Mes matome, kas atsitinka, kai Vilniuje aukštingumas yra pažeidžiamas, ir, be abejonės, tie žmonės, kurie tai daro sąmoningai, randa teisinių spragų ir pasiekia savo sprendimų įgyvendinimą. Tiesą sakant, dažnai komisija, kad ir kokie kompetentingi ten žmonės būtų, savo viršaus ne visada pasiekia. Taigi teisininkas tikrai šiuo atveju nėra pašalinis žmogus šitoje srityje.
Antras dalykas. Be abejonės, kompetenciją mes kiekvienas vertiname iš savo prizmės. Visa tai matyti darbe. Tačiau sutikime, kad siūlyti žmogui padirbėti Paveldosaugos komisijoje būtų panašu, kad būsimam Seimo nariui siūlytų prieš tai padirbėti Seime. Atrodo gana keisti siūlymai. Aš manau, kad turime priimti sprendimą. Tuo labiau kad kiekvienas galėjo klausinėti ir kalbėtis frakcijoje.
Kita vertus, tai yra slaptas balsavimas. Vis dėlto aš sakau, kad Paveldosaugos komisija yra svarbi institucija ir turi tikrai solidžiai susitvarkyti su teisiniais dokumentais, pasiekti tuos rezultatus, kuriuos ji sau kaip tikslą yra iškėlusi. Šiuo atveju ne visada, kaip minėjau, tai buvo pasiekiama.
PIRMININKĖ. Nuomonė prieš – D. Kuodytė.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, aš truputėlį norėčiau patikslinti kolegą A. Anušauską. Paveldosaugos komisijai nereikėtų priskirti funkcijų, kurios yra būdingos Kultūros paveldo departamentui.
Dabar kalbant apie komisiją. Aš pirmiausia norėčiau padėkoti ir turbūt visų mūsų vardu dėkoti poniai G. Drėmaitei, kuri tiek metų dirbdama šitą komisiją ir jos statusą iš tiesų pakėlė į tokį lygį, kad skirdami naują vadovą turėtume mąstyti ir apie tai, kad tas lygis iš tiesų nebūtų vėl nuleistas iki paprastos tarnybėlės. Aš manyčiau, kad šitas kandidatas ir jo pasakymas reiškia būtent tai, ką aš sakau, t. y. lygis nebus išlaikytas, jeigu pretendentas net nelabai suvokia, į kur jis eina, ir komisijoje nori užsiimti teisėkūra, kas, manau, visiškai nebūdinga komisijos funkcija. Vis dėlto komisija yra aukščiausias ekspertinis organas ir, manau, toks ir turi likti. Tam reikia vadovo, žinoma, teisinės žinios gali praversti, bet tai turi būti paminklosaugos specialistas, žinomas žmogus, autoritetas, kokia buvo Paminklosaugos komisijos pirmininkė ponia G. Drėmaitė.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – V. Juozapaitis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju, Pirmininke. Išties labai keista šioje salėje matyti tokias kontroversijas. Kai mes prieš savaitę skyrėme lygių galimybių kontrolierę, ten kompetencijos neprireikė, čia dabar reikia kompetencijos. Pretendentas yra ne tik teisininkas, bet jis yra ir diplomuotas istorikas. Taigi jo profesine kvalifikacija turbūt čia nė vienas negalėtų suabejoti. Tuo labiau kad komisija tai nėra vienas žmogus, o tai yra grupė autoritetų mokslininkų, kurie ir iškėlė šio asmens kandidatūrą būti pirmininku. Aš manau, kad ši aplinkybė turbūt nulemia visas kitas abejones. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui, gerbiamoji Pirmininke. Nebūčiau kalbėjęs, bet matau, kad taip krypsta į vieną pusę tiktai už. Pirmiausia turėčiau pasakyti, kad ne grupė mokslininkų, o muziejininkai, tikrai garbūs žmonės. Gerbiamasis A. Anušauskas, kaip istorikas, sako tiesą, bet užmiršta, kad paveldosauga ir įkūrė šitą instituciją, formuoja mums įstatymų pakeitimus, kas susiję su paveldu, o priežiūrą dėl aukštingumo ir panašiai atlieka KVAD’as pagal įstatymą ir poįstatyminius aktus.
Kas svarbiausia – šitoje komisijoje mes taip ieškome pakeitimų, gerbiamąją G. Drėmaitę, kaip savo dėstytoją, pažįstu šitiek metų, tikrai be baimės kovoja už tvarką, kad išliktų mūsų paveldas, todėl kai kam nepatinka. Galiu pasakyti jos žodžius: „Duokite gerą žmogų specialistą nors metus šalia pabūti, kad įeitų į tuos darbus“, ir ji su malonumu pasitrauktų, tikrai nesilaiko savo vietos. Šiuo atveju garbusis jaunikaitis tikrai turėtų net padirbėti šalia, kad galėtų apsispręsti, tinka ar netinka, o tik ne dabar, kaip šiuo atveju – noriu, nenoriu, siūlo ir imu. Taigi siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Nuomonė už – A. Bilotaitė.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, Pirmininke. Pirmiausia norėčiau dar kartą patikslinti vieną esminį dalyką, kad gerbiamąjį pretendentą visuomeninės organizacijos pasiūlė į komisijos narius. Tada pati komisija jį pasiūlė jau pirmininku. Čia yra labai svarbus dalykas.
Kitas dalykas, ką reikėtų akcentuoti, tai tikrai paties pretendento savybes. Jis yra ir kompetentingas teisininkas, ir istorikas, ir jo asmeninės savybės, manau, jam tikrai leis puikiai, gerai atlikti šias pareigas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų toks įspūdis, kad pretendentas į šias pozicijas pats iškėlė savo kandidatūrą taip, kaip mes čia dabar kalbame. Jau čia buvo minėta, kad komisijos nariai ir pasiūlė būtent šį žmogų tapti šios komisijos pirmininku. Toje komisijoje yra kompetentingų žmonių, paminklosaugininkų ir kitų dalykų žinovų, tačiau šiuo atveju reikalingi ir organizaciniai gebėjimai, ir teisiniai gebėjimai, nes pagal šios komisijos nuostatus jie net ir projektus gali rengti, reikia turėti teisinį išprusimą.
Pagarba kolegei G. Drėmaitei, kuri kantriai dvi kadencijas ėjo šias pareigas. Mums reikia jai padėkoti už tą tikrai atkaklų darbą. Niekaip Seimas negalėjo rasti kito kandidato, ir žmogus visą laiką buvo tokioje situacijoje. Ačiū poniai G. Drėmaitei už tą darbą. O šiuo atveju, man atrodo, nebestatykime ir ponios G. Drėmaitės į keblią situaciją, nes jeigu mes šiandien nepatvirtinsime naujo žmogaus, konkrečiai D. Rimkevičiaus, į šitą vietą, na, vėl reikės laikinai eiti pareigas kolegei G. Drėmaitei. Būkime teisingi ir supratingi. Kviečiu balsuoti už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuosite slaptai. Reikia patvirtinti slapto balsavimo biuletenį. Kaip ir visada, įprastai, kas balsuojate už, išbraukiate „prieš“ ir „susilaikė“ arba atvirkščiai. Galime bendru sutarimu patvirtinti balsavimo biuletenį? Patvirtinta. Ačiū. Palaukite, viską pasakysiu.
Primenu, kas šiandien yra balsų skaičiavimo grupėje: K. Bartkevičius (frakcija „Tvarka ir teisingumas“), J. Kondrotas (Darbo partijos frakcija), M. Mackevič (Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija), A. Mockus (Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija), D. Teišerskytė (Liberalų sąjūdžio frakcija), P. Urbšys (Mišri Seimo narių grupė), A. Vidžiūnas (Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija).
Gerbiamieji, kadangi priėmėme 1 straipsnį ir balsuodami atleidome G. Drėmaitę, tai leiskite man Seimo vardu jai padėkoti. (Plojimai)
Leiskite viso Seimo vardu jums padėkoti už jūsų nuoširdų darbą, darbą iš visos širdies tam, kad mes turėtume istoriją, kad mūsų ateities kartos turėtų istoriją, istorijos prisiminimą, nes tai yra labai svarbu, svarbu išsaugoti tai, ką sukūrė prieš mus buvusios kartos. Labai jums ačiū už jūsų gerą, nuoširdų darbą! (Plojimai)
G. DRĖMAITĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, aš labai dėkoju, kad buvote su mumis ir padėjote spręsti problemas. Aš labai dėkinga net tiems, kurių čia nėra, ir tiems, kurių nėra su mumis. Labai jums visiems ačiū! (Plojimai)
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Kadangi atvyko ministras, siūlau dabar padaryti Vietos savivaldos įstatymo pateikimą, nes komitetas turbūt norės susirinkti per balsavimo pertrauką, kad jis būtų teisėtas, ir galėtume toliau atlikti procedūras. Po Konstitucijos balsavimo galėtume atlikti slaptą balsavimą.
12.54 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 ir 50 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3356 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-16 klausimas – Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 ir 50 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3356. Pateikimo stadija. Kviečiu aplinkos apsaugos ministrą K. Trečioką. Vyriausybė siūlo svarstyti ypatingos skubos tvarka. Prašom, ministre.
K. TREČIOKAS. Laba diena, gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Pristatau jums Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 16 ir 50 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, kuris parengtas siekiant pakeisti teisinį reguliavimą nustatant savivaldybės skolinimosi sąlygas, išplėsti savivaldybių galimybes skolintis savivaldybių nuosavybės teise valdomų viešųjų pastatų, ligoninių, švietimo ir kultūros paskirties pastatų atnaujinimui ir modernizavimui, kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektų įgyvendinimui.
Įstatymo projektai parengti siekiant Lietuvoje optimaliai pasiekti 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo tikslus. Projektu siekiama, kad savivaldybių biudžetų lėšos, įgyvendinant savivaldybių viešųjų pastatų energinio efektyvumo didinimo projektus jų atsipirkimo laikotarpiu, pagal programą ir kitas Vyriausybės patvirtintas savivaldybių energijos vartojimo efektyvumo programas būtų naudojamos pagal jų paskirtį tik programose numatytiems tikslams, sąlygomis ir tvarka, tokiu būdu siekiant prisiimtų įsipareigojimų tinkamo vykdymo ir programos vykdymo tęstinumo.
Vietos savivaldos įstatyme nustatytas teisinis reguliavimas šiuo metu nenumato, kad savivaldybės paimtas ilgalaikes paskolas, dėl kurių priimamas savivaldybės tarybos sprendimas, galėtų naudoti dar ir savivaldybių energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektams pagal Vyriausybės patvirtintas programas. Tikimasi, kad šio teisinio reguliavimo priemonės paskatins savivaldybių tarybas priimti racionalius sprendimus dėl jų nuosavybės teise valdomų mažiausiai energiškai efektyvių pastatų atnaujinimo. Tiek.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ministre, jūsų niekas nenori paklausti. Labai ačiū, gerai ir išsamiai pristatėte.
Po pateikimo nuomonės už, prieš? (Balsai salėje) Ačiū. Norinčių kalbėti nėra. Ar po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta.
Vyriausybė prašo ypatingos skubos. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta. Aš klausiu komiteto pirmininko. Yra nemažai Teisės departamento pastabų. Gal per balsavimo pertrauką galite susirinkti ir po 3 val. mes galėtume grįžti? Prašau, V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Kaip ir minėjau, yra Teisės departamento pastabų, dvi iš jų yra esminės. Aš prašysiu komiteto susirinkti ir apsvarstyti. Prašau 3 val. pertraukos.
PIRMININKĖ. Skelbiama šio įstatymo priėmimo 3 val. pertrauka. Prašau komiteto susirinkti balsavimo pertraukos metu, nes pietų pertrauka nėra numatyta.
12.57 val.
Konstitucijos 56 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2841(2) (I priėmimas)
13 valanda, atėjo laikas Konstitucijos pataisai, tai yra darbotvarkės 1-17 klausimas – Konstitucijos 56 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-2841 I priėmimas. Prašau.
P. GRAŽULIS (TTF). Pirmininke, dėl vedimo tvarkos. Frakcijos vardu prašau šį klausimą atidėti rudens sesijai. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Galima iki kito posėdžio. Kitas posėdis būtų rudens sesijoje. Prašymas teisėtas. Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų atidėta iki kito posėdžio, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Triukšmas salėje) Kodėl čia toks triukšmas?
Balsavo 98 Seimo nariai: už – 83, prieš – 6, susilaikė 9. Skelbiama pertrauka iki kito posėdžio. (Balsai salėje)
Gerbiamieji Seimo nariai, yra skelbiama balsavimo pertrauka. Komisijos narius prašau susirinkti. Balsuosime. (Balsai salėje) Prašote rezervinį? Tada visus rezervinius. Gerbiamasis E. Gentvilas. (Šurmulys salėje)
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, ponia Pirmininke. Aš irgi už tai, kad, kaip P. Gražulis pasiūlė, atidėtume, gal dėl skirtingų motyvų. Aš tik prašau P. Gražulio daugiau niekada nekaltinti opozicijos, kad nepritaria Konstitucijos pataisoms, nes primenu, kad P. Gražulis jau antrą kartą pats prašo atidėti šitas pataisas – prašė pernai rudens sesijoje ir šiemet.
PIRMININKĖ. Ačiū. I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Ponia Pirmininke, jeigu būtų galima, dabar Seimo nutarimą „Dėl kreipimosi į Konstitucinį Teismą“, tai yra rezervinis 2 klausimas, tikrai labai reikšmingas ir svarbus. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. E. Zingeris. Prašom.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Kartu, gerbiamoji Pirmininke, jeigu būtų galima, Amerikos ir Lietuvos draugystės rezoliuciją. Aš būčiau labai dėkingas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Tada vis tiek einame balsuoti, grįžę viską priimsime, nes šiandien dar labai daug priėmimų. Turime visi dirbti iki tol, kol baigsime sesiją ir sugiedosime Lietuvos Respublikos himną. Pusės valandos pertrauka slaptam balsavimui. Komisiją prašome atlikti savo darbą.
Pertrauka
13.32 val.
Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso 157 straipsnis pagal reguliavimo apimtį neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-3357 (pateikimas)
Gerbiamieji Seimo nariai, grįžtame prie mūsų šios dienos darbo. Rezervinis 2 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso 157 straipsnis pagal reguliavimo apimtį neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-3357. Pateikimo stadija. 55 Seimo nariai pasirašė. Pateiks S. Šedbaras. Prašom.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, kaip ir ketvirtadienį rinkdami parašus kalbėjome, 55 iš jūsų palaiko, manau, kad palaiko ir daugiau, kreipimąsi į Konstitucinį Teismą, kad išaiškintų klausimą, ar iš tiesų yra ta teisės spraga, kai Baudžiamojo proceso kodekse nėra numatyta jokių apribojimų, jokių kriterijų, kada tautos išrinktas arba tam tikros bendruomenės išrinktas asmuo, ar tai būtų Seimo narys, ar tai būtų savivaldybės tarybos narys, ar tiesiog išrinktas meras, tik įtarimų stadijoje, nepateikus kaltinimų, nesant nuosprendžio, gali būti teismo neribotam laikui nušalintas prokuroro teikimu.
Žinoma, problema kyla šiuo metu dėl dviejų savivaldybių, tačiau kai mes neseniai diskutavome su pretendentu į generalinius prokurorus, buvo ir dabartinis generalinis prokuroras, mes kalbėjome gana ilgai. Ir iškilo klausimas, o jeigu prokuroras ateitų į teismą dėl Seimo nario ne tik tada, kai būna klausimas mūsų sprendžiamas dėl imuniteto panaikinimo, bet dėl įgaliojimų sustabdymo, metams, dvejiems, ketveriems? Kolegos iš teisėtvarkos institucijų pasakė, o kodėl gi ne, visiškai įmanomas dalykas, kad ir dėl Seimo nario gali būti klausimas toks keliamas ir gali būti analogiškai sprendžiamas. Todėl iškyla klausimas kelių įstatymo suderinamumo.
Viena vertus, jeigu mes paimtume Vietos savivaldos įstatymą, ten yra numatyta procedūra, kaip gali būti laikinai sustabdomi, pavyzdžiui, mero įgaliojimai, tą turi spręsti savivaldybės taryba. Bet Baudžiamojo proceso kodekso šitoje mūsų minimoje normoje nėra absoliučiai jokių kriterijų ir apribojimų. Teisėsaugos institucijos ir teismai sako: atleiskite, mes vadovaujamės ne Vietos savivaldos įstatymu, o mes vadovaujamės Baudžiamojo proceso kodekso tam tikru straipsniu. O ten jokių ribojimų ir nėra. Ar teismo sprendimu gali būti sustabdyti įgaliojimai neribotam laikui visos tautos ar atskiros savivaldos bendruomenės išrinkto politiko (mes visi esame valstybės politikai, ar tai būtų savivaldybės tarybos narys, ar tai būtų Seimo narys, ar Respublikos Prezidentas), tiesiogiai išrinktų politikų, gavusių visos tautos arba jos dalies įgaliojimus, ar galima tokia situacija, ar ne, – štai čia ir yra paklausimo Konstituciniam Teismui esmė.
Jeigu Seimas tokiam nutarimui pritartų ir jeigu Seimo Pirmininkė pasiūlytų ypatingą skubą, ir jūs nutartumėte, mes galėtume štai šiandien kreiptis į Konstitucinį Teismą, ir aš manau, kad artėjant rugsėjo 10 d. mes jau turėtume Konstitucinio Teismo nutarimą, nes paprastai tokiu atveju, kada yra sustabdomas normos galiojimas, Konstitucinis Teismas tokį paklausimą nagrinėja be eilės. Taigi siūlau pritarti Seimo nutarimo projektui.
PIRMININKĖ. Jūsų nori paklausti 4 Seimo nariai. Pirmasis klausia R. Ačas.
R. AČAS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Tikrai padėtis nenormali, ir aš sakyčiau, kad šitas kreipimasis labai reikalingas, tačiau jūs, kaip Teisės ir teisėtvarkos komiteto senas narys, buvęs pirmininkas, prašom pasakyti, ar negalvojate, ar viską komitetas padarė, nes šią problemą tikrai seniai matė, ar iš komiteto neturėjo išeiti tam tikra iniciatyva, tam tikros įstatymo pataisos, kad tokia situacija neatsirastų?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Taip, mes apie tai kalbėjome. Viena vertus, įstatymo pataisa gali šiek tiek ilgiau trukti, o problema yra jau šiandien.
Kitas dalykas, net ir tokią pataisą priėmus, iš tiesų iškiltų klausimas, o gal ji ne konstitucinė, gal tikrai galima laikinai nušalinti nuo pareigų? Konstitucinio Teismo šito paklausus, reikėtų, turint konstitucinę ekspertų išvadą, be abejo, koreguoti Baudžiamojo proceso kodeksą. O galbūt pasakys, kad viskas gerai, mes nežinome. Štai dėl ko ir kilo mintis eiti tokiu keliu, ir mes čia nieko neprarandame.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų nori paklausti P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs ne tik buvote Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas, buvote ir Konstitucinio Teismo teisėjas. Ar šiek tiek negėda Seimui, kai toks kvalifikuotas Teisės ir teisėtvarkos komitetas… žinote, kad šita problema tęsiasi ilgai, kodėl jūs nepateikėte tokių įstatymų projektų, kad nereikėtų kreiptis į Konstitucinį Teismą? Ar neprisiimate sau dalies atsakomybės?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Petrai, jūs paklausėte to paties, ko klausė Remigijus. Aš atsakiau. Mes nesame Konstitucinis Teismas. Galbūt mūsų pasiūlymas keisti Baudžiamojo proceso kodeksą prieštarautų Konstitucijai? Galbūt galima Seimo nario, savivaldos tarybos nario arba mero įgaliojimus sustabdyti? Galbūt tai yra visiškai normalu, nes tai yra atskira valdžia, yra teismas, kuris priima sprendimą, ir galbūt Konstitucinis Teismas pripažins tai konstituciniu. Tokiu atveju mūsų, kaip teisininkų, pasiūlymas keisti įstatymą būtų nekonstitucinis. Tai yra kaip tik tam tikras kelias pasitikrinti mūsų iškilusią abejonę, ir jeigu ta abejonė pasitvirtins, tada keisti įstatymą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų nori klausti V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Gerbiamasis kolega, problema išties labai įdomi. Man asmeniškai įdomiausia tai, kad mūsų rinkėjai, nekreipdami dėmesio į pareikštus įtarimus ar net kaltinimus, renka politikus į pareigas. Sakykite, ar čia visiškai išnaudojamos Vyriausiosios rinkimų komisijos galimybės? Ačiū.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Dėl pirmosios klausimo dalies aš galiu pasakyti tik tiek, kad net ir teisti asmenys, aš nekalbu apie tokią galbūt ne visai normalią situaciją, kai prieš 40, 50 metų teisti asmenys už veikas, kurios dabar dekriminalizuotos, netgi turi deklaruoti. Bet yra asmenų, kurie dabar neseniai yra teisti. Jeigu atliko bausmę, jiems užtenka deklaruoti, ir rinkėjai renka.
Dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos. Niekur nėra įstatymuose jokių apribojimų, kad asmuo, kuris dar nenuteistas, jeigu dar neatliko bausmės, kad jam būtų ribojimai kandidatuoti ar į Seimo narius, ar į savivaldos narius. Yra tiktai, pavyzdžiui, einant į Seimo narius reikalavimas, jeigu nuteistas, kad būtų atlikęs bausmę. Vyriausioji rinkimų komisija kaip ir neturėtų teisės eliminuoti, todėl čia taip ir išėjo dviem atvejais: tik meras prisiekia, tada ateina teisė (…), vieni spėjo išsirinkti vicemerus, kiti nespėjo, tada sustabdo įgaliojimus, sulaukę šito niuanso. Taip, rinkėjai, žinodami, kad įtarimai pareikšti, lyg ir turėtų pasirinkti.
Kita vertus, mes pastaruoju metu turime keletą politikų bylų, kur Aukščiausiasis Teismas juos išteisino. Tai vėlgi nežinai, kaip tie įtarimai baigtųsi.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų klausia Z. Žvikienė.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš pasirašiau dėl šito kreipimosi į Konstitucinį Teismą todėl, kad teisine prasme šiandien iš tiesų yra tam tikra situacija, kai reikia užduoti vienokius ar kitokius klausimus. Tačiau aš jūsų noriu paklausti kito dalyko. Rinkėjas šiandien klausia mūsų, kodėl jūs iš pradžių leidžiate, po to atsitinka tokie dalykai? Be abejo, atsakymas yra paprastas, kaip jūs ir pasakėte, yra nekaltumo prezumpcija. Šito dalyko galbūt uždrausti įstatymais nėra galimybės.
Tačiau aš noriu sužinoti jūsų asmeninę nuomonę. Ar jūs nemanote, kad be teisinių dalykų šiandien reikėtų kalbėti ir apie politinės etikos klausimus? Ar politikas, turėdamas tokią situaciją, neturėtų priimti sprendimo pats nekandidatuoti ir neįsivelti į teisinius dalykus esant tokiai situacijai?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Be jokios abejonės, mūsų pliuralistinė demokratija yra dar gana jauna, nors jau turime virš 20 metų, bet reikia subręsti ir partinei demokratijai, ir partinei sistemai. Bundestago deputatas ar Jungtinių Amerikos Valstijų kongresmenas gal spręstų savo klausimą kitaip, bet ir ten visko pasitaiko. Svarbiausias dalykas, kaip jūs irgi, kolege Zita, paminėjote, vien įtarimai dar nereiškia, kad žmogus iš tiesų kaltas. Jeigu jis bus išteisintas, gal jis gali būti puikus politikas. Visaip gali atsitikti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Nuomonės už nėra. Nuomonė prieš – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš jau minėjau, kad šiek tiek yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto darbo broko, tikrai yra susirinkę kvalifikuoti žmonės ir ne kokiomis nors auksinėmis galvomis sėdi Konstituciniame Teisme. Tie patys teisės aktai galioja ir Konstituciniam Teismui. Žinoma, jie turi platesnes galias. Iš principo demokratinėje valstybėje tautos balsas yra Dievo balsas. Ir mes, manau, šitos nuostatos turime laikytis. Jeigu tauta žinojo, kad jam, merui, yra pareikšti kaltinimai, ir už jį balsavo, tai faktiškai tauta jį išteisino, ir jokie tyrimai neturėtų vykti. Ikiteisminis tyrimas turi būti nutrauktas.
Štai Jungtinėse Amerikos Valstijose užtenka tik kelių prisiekusiųjų, kurie pasako – kaltas arba nekaltas. Ir jeigu prisiekusieji pasako, kad nekaltas, žmogus iš teismo salės yra paleidžiamas. Tik prisiekusieji! O čia tiesiogiai išrenka žmonės merą. Gerbkime demokratiją, gerbkime žmonų valią ir baikime visus šiuos teisminius tyrimus, kai tauta galų gale išreiškė nepasitikėjimą teismais ir teismų sprendimais.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Iš tikrųjų aš po kiekvienu Petro žodžiu galiu pasirašyti. Merai buvo išrinkti, tačiau teismai priėmė visiškai kitokias pozicijas. Todėl mes ir tie, kurie pasirašėme po šiuo kreipimusi į Konstitucinį Teismą, klausiame, ar Baudžiamojo proceso kodekso 157 straipsnis pagal reguliavimo apimtį neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai? Iš tikrųjų, ar būtų Seimo narys, ar būtų tautos išrinktas meras, jis jau gavo žmonių verdiktą, lyg ir viskas yra aišku. Tačiau teisininkams atrodo kitaip, ir teismas priėmė kitokį sprendimą. Todėl aš ir P. Gražulį raginu kreiptis į Konstitucinį Teismą. Dabar žmonės yra, kaip sakoma, pakabinti ore, nei paleisti, nei pakarti. Teisminis procesas, arba ikiteisminis procesas, niekas nežino, kada jis baigsis, ar po trejų metų, ar po ketverių metų, o žmonių pareigos yra sustabdytos. Tai mes turėtume išsiaiškinti, o kai išsiaiškinsime, žinosime, ką reikia toliau daryti. Todėl kviečiu pritarti šiam Seimo nutarimui.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už ir prieš po pateikimo išsakytos. Balsuojame. Kas pritariate po pateikimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 91 Seimo narys, už balsavo 85, prieš – 2, susilaikė 4. Pritarta po pateikimo.
Rezervinis 1 klausimas – Seimo rezoliucijos „Dėl Jungtinių Amerikos Valstijų Valstybės departamento pareiškimo dėl Baltijos valstybių aneksijos nepripažinimo 75-mečio paminėjimo“ projektas Nr. XIIP-3363. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Kviečiu E. Zingerį. Prašau.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Brangūs bičiuliai, sukanka 75 metai…
PIRMININKĖ. Gerai. Aš atsiprašau, Emanueli. Aš nepamačiau, kad stovi Seimo nariai. Pirmiausia gerbiamasis R. Ačas, po to – I. Degutienė. Minutę.
R. AČAS (MSNG). Pirmininke, aš apgailestauju, kad šitas klausimas yra svarstomas paskutinę dieną, ir tikrai neišeis po savaitės ar po dviejų savaičių jį pratęsti, nes reikės rudens laukti. Ar nereikėtų pagalvoti apie ypatingą skubą? Dabar mes turime tokią situaciją, kai išrinktas žmogus negauna jokių pajamų ir jis gaus dar pusę metų laukti. Jis paskui kreipsis į Strasbūrą ar kur nors ir jam reikės priteisti milžiniškas sumas.
PIRMININKĖ. I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, aš irgi jūsų prašyčiau ypatingos skubos tvarka šį Seimo nutarimą šiandien leisti priimti. (Balsai salėje) Ne Emanuelio, bet prieš tai buvusį Seimo nutarimą. Dėl to mes čia ir stovėjome.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūs surinkote 55 parašus, pateikimas įvyko. Tikrai visi žinojote, kad ne paskutinę dieną iškilo problema. Viską sprendžiame paskutinę dieną. Tikrai niekas nekeis, rudenį susirinksime ir pačią pirmą sesijos dieną galėsime… (Balsai salėje) Prašom, Emanueli. Viskas, baigiame diskusijas. (Triukšmas salėje) Jūs atsistojote tada, kai Emanuelis jau buvo tribūnoje.
Gerbiamajam R. Ačui aš suteikiau žodį. Viskas. Prašau, Emanueli.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Deja, kolegos… (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Na, kaip nesielgia. Aš Statuto nepažeidžiau. Gerbiamoji Irena, nereikia piktintis, galėjote pateikti antradienį, o ketvirtadienį būtume priėmę.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Z. Žvikienė yra Darbo partijos narė ir buvo konkurentė dabar išrinktam merui. Taigi nepainiokite viešųjų ir privačių interesų. Tai yra teisėtas prašymas ypatingos skubos tvarka, surinkta tiek parašų, visi Seime palaiko, išskyrus porą žmonių, ir jūs dabar taip elgiatės. Na, iš tikrųjų tai yra negarbinga.
PIRMININKĖ. Gerbiamoji Irena, aš jus labai gerbiu, bet įstatymas priimtas seniai, situacija susidariusi seniai ir nereikia daryti iš to tragedijos. Teisėsauga vadovaujasi mūsų pačių priimtais įstatymais.
Z. Žvikienė, kadangi buvo paminėta pavardė.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Buvo paminėta mano pavardė. Gerbiamoji Degutiene, iš tikrųjų aš jus irgi labai gerbiu. Niekada Radviliškyje nebuvau jokia konkurentė A. Čepononiui, nes niekada nekandidatavau būdama kaip konkurentė. Taigi iš tikrųjų jūs pasakėte netiesą ir aš laukiu, kad jūs manęs atsiprašytumėte, nes aš po šiuo nutarimo projektu pasirašiau.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji, prašau nuraminti aistras. Prašau, gerbiamoji A. Stancikienė. Gerbkite Emanuelį, nes jis laukia taip pat pateikti rimtą dokumentą. Prašau.
A. STANCIKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Aš tikrai dėl vedimo tvarkos. Aš nesuprantu, kodėl mes svarstome rezervinius klausimus, kai dar neapsvarstėme pagrindinės darbotvarkės, kurią šiandien patvirtinome. Tai gal galima po balsavimo grįžus iš eilės svarstyti visus klausimus, kurie buvo įrašyti į darbotvarkę, o ne rezervinius?
PIRMININKĖ. Kai bus balsavimo rezultatai, grįšime prie pagrindinės darbotvarkės. Čia viskas gerai. Prašom, Emanueli.
13.48 val.
Seimo rezoliucijos „Dėl Jungtinių Amerikos Valstijų Valstybės departamento pareiškimo dėl Baltijos valstybių aneksijos nepripažinimo 75‑mečio paminėjimo“ projektas Nr. XIIP-3363 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Ačiū. Atsiprašome, kad istorinę rezoliuciją tenka svarstyti šiek tiek sujaudintame kontekste. Bet iš esmės mes negalime apeiti klausimo, kuris susijęs su mūsų valstybės išlikimu.
1940 m. liepos 23 d. Jungtinių Amerikos Valstijų Valstybės departamentas, įsiveržus sovietinei kariuomenei ir okupavus Lietuvą, priėmė esminį dokumentą, kuris buvo išsaugotas 50 metų. Mes su jumis išeisime visi, gerbiamoji Pirmininke ir kiti kolegos, atostogų ir liepos 23 d. sukaks 75 metai, todėl mes negalime apeiti šio esminio įvykio, kai laikinai einantis valstybės sekretoriaus pareigas S. Wellesas padarė pareiškimą, kurio tik vieną sakinį aš pacituosiu, kad būtų trumpiau: „Nuo tos dienos, kai šių šalių tautos sukūrė (kalbama apie Baltijos tautas) nepriklausomas ir demokratines valstybes, Jungtinių Amerikos Valstijų žmonės su giliu prielankumu stebi jų didelę pažangą kuriant valstybingumą.“ Šiame pareiškime parašyta, kad Jungtinės Amerikos Valstijos niekada nepripažins Baltijos šalių okupacijos. Aš jums sutrumpintai pasakau šio pareiškimo esmę.
Kadangi tai yra šio pareiškimo 75 metų jubiliejus ir Jungtinės Amerikos Valstijos iki šiol, kolegos, mums yra mūsų valstybingumo, nepriklausomybės ir saugumo garantas, tai mes įtraukėme ir į paskutinį Amerikos Kongreso pirmininko vizitą (tai buvo gana svarbus vizitas šį savaitgalį) ir kartu padarome pareiškimą, kuris jums yra pateiktas.
Šio pareiškimo esmė, kad mes vertiname Jungtinių Amerikos Valstijų pastangas įtvirtinti mūsų valstybės saugumą ir patvirtiname savo įsipareigojimus. Jį turite, galite pamatyti šį pareiškimą. Aš tikiuosi, kad jį pavyks gana vieningai priimti, nes jis neatstovauja kokios nors vienos partijos, jis atstovauja visų jūsų esminiams saugumo interesams.
Tik norėčiau pranešti, kad Jungtinių Amerikos Valstijų karinis korpusas, tie kareiviai, kurie čia buvo, aplankė mūsų Seimą ir mūsų Kovo 11-osios salę. Įvairių partijų Seimo nariai diskutavo su jais. Aš manau, jie supranta, kodėl jie gina Lietuvą, ir mes jiems esame nepaprastai dėkingi. Todėl dar ir 25-mečio kontekste, gerbiamoji Pirmininke, Lietuvos valstybės 25-mečio kontekste, mes pažymime Jungtinių Amerikos Valstijų reikšmę mūsų šalies nepriklausomybės išsaugojimui.
Aš, nesileisdamas į specifikas, norėčiau tiek pasakyti. Tikiuosi, kad jūs paremsite šį pareiškimą, kuris tikrai yra, ko gero, visos Lietuvos nuomonės išreiškimas. Labai jums ačiū.
Gerbiamoji Pirmininke, aš baigiau trumpą esminį pristatymą.
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Emanueli, jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Pirmasis klausia gerbiamasis L. Balsys.
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamasis kolega, geras rezoliucijos projektas, bet, man atrodo, būtų buvę gražu bent jau konstatuojamojoje dalyje paminėti garsųjį darbą Ch. Kersteno komisijos, kuri sukaupė neįtikėtinus kiekius liudijimų, neįtikėtinus kiekius dokumentų, kurių pagrindu paskui ir atsirado šitas sprendimas nepripažinti okupacijos arba pripažinti, kad buvo okupacija. Paminėti Ch. Kersteno komisiją, aš manau, yra labai svarbu istoriškai ir visapusiškai.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Gerbiamasis Linai, jūs esate… Galima atsakyti? Galima.
PIRMININKĖ. Taip.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Gerbiamasis Linai, jūs esate, kaip ir daugeliu atvejų, teisus. Bet šiuo atveju mes minime patį pirmąjį – 1940 m. liepos 23 d. Jūs kalbate apie komisiją, kuri vėliau surinko įrodymus, kad okupacija buvo prievartinė. O 1940 m. liepos 23 d., po žinomo liepos 22 d., jums žinomo liūdno atminimo 1940 m. liepos 22 d. nutarimo inkorporuoti Lietuvą į Sovietų Sąjungą, šitas nutarimas iš karto po kelių valandų buvo reakcija į aną. Todėl dėl jo ankstyvumo mes jį padarėme pirmuoju ir kertiniu minėjimu. Jeigu norite, aš prašyčiau jus kartu su manimi aplankyti šalia Seimo prieš pat Lukiškių aikštę esančią Vašingtono aikštę, kurioje visas šitas tekstas kaip pirmas pažadas niekada nepripažinti Baltijos šalių okupacijos yra įdėtas į didelę stelą ir lietuvių ir anglų kalbomis įmontuotas tiesiog į grindinį. Tai yra esminis, pradinis dokumentas.
Jūs minite antrą dokumentą. Tai mes, be abejonės, turėtume paminėti ir kitus dalykus, ir 1959 m. priimtus dalykus dėl okupacijos nepripažinimo, ir dar visas notas, kurias atmetė Amerikos Valstijos dėl mūsų ambasados atidavimo Rusijai. Ten buvo daug bandymų mūsų pastatą Vašingtone, 16-ojoje gatvėje, paimti sau ir dar daugybė kitų įvykių. Todėl mes paminėjome esminį įvykį, nuo kurio skaičiuojame 75-metį.
Tarp kitko, norėčiau jums iš karto perduoti mūsų prieš penkerius metus įvykdytą minėjimą 70-mečio proga. Seimas išleido atskirą knygutę. Čia yra Prezidento V. Adamkaus, D. Grybauskaitės, Amerikos Sekretorės pasisakymas šia proga. Aš tiesiog jums perduodu, kad jūs pamatytumėte, kodėl šis dokumentas yra esminis. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū, Emanueli. Klausia V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (MSNG). Gerbiamasis pranešėjau, čia būtų galima prisiminti dar daugiau, ne tik tai, ką jūs pasakėte ir kolega L. Balsys. Būtų galima prisiminti turbūt ir tai, kaip Jungtinių Valstijų vadovybė vasario 16 d. tęsdama nepripažinimo poziciją priimdavo Lietuvos delegacijas Valstybės departamento ir net Jungtinių Valstijų Prezidento lygmeniu, kaip negrąžino, neatidavė Tarybų Sąjungai Lietuvos aukso, iš kurio buvo išlaikoma ambasada, ir daug kitų dalykų. Ar neturite minčių, kaip, be paminėjimo, būtų galima išvis šį reiškinį įamžinti? Ačiū.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Aš atsakysiu. Mano, kaip 1990 metų liudininko ir buvusio pirmojo Užsienio reikalų komiteto pirmininko, nuomone, jūs esate visiškai teisus. Jungtinių Amerikos Valstijų įnašo į mūsų nepriklausomybę įvertinimas nebuvo padarytas Lietuvos Respublikos Seime iki šiol pakankamai deramai. Šiuo metu iš esmės šiek tiek pakoreguojame šitą ne tai kad skriaudą, bet ne visai teisingą įvertinimą. Prieš porą mėnesių per Lietuvos 25-mečio minėjimą buvo minima (teisingai, kolega) Islandija, o dabar mes minime antruoju žingsniu, nes iš esmės tęsiasi 25-metis, minime Jungtines Amerikos Valstijas. Iš esmės per minėjimą, ar tas svarbiau, ar anas svarbiau – ar Islandija, ar Amerika, iš esmės dabar mes šituo žingsniu papildome mūsų žinias apie Jungtinių Amerikos Valstijų reikšmę prisimindami priimtą pirmąjį dokumentą, kuris buvo pirmasis 1940 m. Jeigu jums įdomu, 1940 m. jis atsako, kad gina tas valstybes, nes jos buvo ne tik nepriklausomos, bet ir demokratinės. Čia labai įdomus tekstas, kuris buvo labai ankstyvas – 1940 m. pareikštas, kad jos ginamos dėl demokratijos, nors tai, žinoma, buvo padaryta šiek tiek su tokiu priedu, turint galvoje A. Smetonos laikus. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū, Emanueli. Dar jūsų klausia M. Zasčiurinskas.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Taip. Ačiū.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji Pirmininke. Pritariu šito dokumento dvasiai, tačiau mano klausimas yra toks. Man atrodo, kas tai menkina paties dokumento svarbą. Kodėl čia toks skubotumas? Net nesugebame tokio dokumento įtraukti į pagrindinę darbotvarkę, įtraukiame paskutinę posėdžio dieną į rezervinius klausimus neaptarę arba nesudarę galimybės jų aptarti bent jau plačiau mūsų partijų forumuose, ir panašiai? Viena klausimo dalis.
Antroji klausimo dalis. Prašau pasakyti, čia mes įsipareigojame dėl prekybos sutarties tarp Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, bet, kaip žinome, ten yra gana daug spręstinų klausimų, kurie nenaudingi Lietuvai. Jeigu mes įsipareigosime čia, ar tai neapribos mūsų ministerijų darbo siekiant geresnių rezultatų Lietuvai? Ačiū.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis Mečislovai, aš jums atsakau. Ką tik gerbiamajam Linui atsakiau į pirmąjį klausimą, iš esmės atsakiau. Mes minime 75-metį liepos 23 d. Paskutinę sesijos dieną yra todėl, kad yra paskutinė diena prieš šį, ko gero, reikšmingiausią jubiliejų – 1940 m. liepos 23 d. Amerikos pareiškimą, kad niekada nepripažins demokratinių Baltijos valstybių okupacijos. Todėl mes darome iki to dalyko – iki liepos 23 d., nes šiandien paskutinė diena iki liepos 23 d., o ne po to rugsėjo mėnesį, kai tas dalykas jau bus įvykęs.
Dėl Laisvosios prekybos sutarties, kurią jūs minite. Mes ją iš esmės parėmėme kaip politinį trendą nesileisdami į detales. Ji tikrai, gerbiamasis Mečislovai, ateis pas mus ir mes po detalę ją nagrinėsime. Jūs tikrai turėsite progą pereiti per visus šimtus punktų. Dėl mėsos gal mums jau neteks, nes mėsos eksportas bus atidarytas iki to Lietuvai, bet kainas, viską galėsite svarstyti vėliau. Aš žinau, kad ir gerbiamasis Linas, ir jūs, ir kiti turite daug klausimų dėl Laisvosios prekybos sutarties. Čia tik nubrėžiama būsimybė, tai, kas bus, o pas mus ateis su svarstymu, kai Europos Sąjunga pradės svarstyti nacionaliniuose parlamentuose, Europos komitetuose, tada pas G. Kirkilą mes galėsime tai pradėti svarstyti. Ačiū. Čia tik nubrėžta bendra linija. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ačiū gerbiamajam Emanueliui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Kadangi čia yra rezoliucija, po pateikimo nereikia balsuoti. Diskusijoje nebuvo norinčių kalbėti už, prieš. Priėmimo stadijoje kalbėti nėra norinčių.
Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų priimta rezoliucija, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šios rezoliucijos priėmimas
Balsavo 75 Seimo nariai: už – 75, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo rezoliucija (projektas Nr. XIIP-3363) yra priimta. (Gongas)
14.02 val.
Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos pirmininko atleidimo ir skyrimo“ projektas Nr. XIIP-3084(2) (priėmimo tęsinys)
Turime balsavimo rezultatus. Noriu paskelbti balsų skaičiavimo protokolo išrašą. Iš viso išduota biuletenių – 122, rasta biuletenių – 122, galiojančių – 120, negaliojančių – 2. Už balsavo 42 Seimo nariai, prieš – 59, susilaikė 19. Taigi D. Rimkevičiaus kandidatūrai nepritarta. Todėl dar kartą prašau komitetų daugiau taip Seimo nutarimų neteikti. Mes priėmėme 1 straipsnį nepriėmę 2 straipsnio. Mums atnešė Valstybinės kultūros paveldo komisijos nuostatų dokumentą, kuriame nenurodyta, kad kas nors laikinai eina pareigas, kol bus išrinktas naujas. Čia nurodyti atskiri punktai, kaip pirmininkui laikinai nesant gali kokias nors funkcijas atlikti. Dėl viso nutarimo projekto nebalsavome, todėl prašau 1 straipsnį laikyti negaliojančiu. G. Drėmaitę gražiai pasveikinę vėl prašome toliau eiti pareigas tol, kol bus pateiktas naujas kandidatas. (Balsai salėje)
Ar galime mes grįžti prie 1 straipsnio ir balsuoti, nes 2 straipsniui yra nepritarta? (Balsai salėje) Seimo nutarimas yra… Atsiprašau, aš dar kartą noriu jums pasakyti. Už visą Seimo nutarimą nėra balsuota, tik už 1 straipsnį. 2 straipsniui yra nepritarta, todėl sakau, kad arba mes grįžtame ir dėl 1 straipsnio perbalsuojame, arba tiesiog Seimo nutarimas nebus juridiškai teisėtas ir G. Drėmaitė toliau eis pareigas. (Balsai salėje) Perbalsuojame dėl 1 straipsnio ar paliekame taip? Kaip? (Balsai salėje: „Siūlome balsuoti“.) Siūlote balsuoti. 1 straipsnį siūlau perbalsuoti, atšaukti 1 straipsnį dėl komisijos pirmininkės G. Drėmaitės atleidimo, nes Seimas nepatvirtino naujo komisijos nario. Prašau komitetų daugiau taip Seimo nutarimų neteikti. Turi būti atskiri Seimo nutarimai. (Balsai salėje) Gėles moteriai padovanosime.
Balsavo 71 Seimo narys: už – 52, prieš – 6, susilaikė 13. Taigi 1 straipsnis atšauktas ir Seimo nutarimas nėra priimtas. Lauksime naujų kandidatų. G. Drėmaitė toliau eina savo pareigas. (Balsai salėje) Kaip? Gerbiamieji, mes džiaugiamės galėdami įteikti moteriai tas gėles už nuopelnus.
14.06 val.
Biomedicininių tyrimų etikos įstatymo Nr. VIII-1679 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2855(2) (svarstymas)
Gerai. Toliau. Grįžtame prie pagrindinės darbotvarkės. Pagal mūsų darbotvarkės eilę yra 1-21a klausimas, projektas Nr. XIIP-2855. (Balsai salėje) Kuris praleistas? Taigi Vietos savivaldos yra. Jau buvo pateikimas, padaryta trijų valandų pertrauka. Trys valandos dar nepraėjo. Biomedicininių tyrimų etikos įstatymo Nr. VIII-1679 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2855, kuris sujungtas su projektu Nr. XIIP-1924 ir su projektu Nr. XIIP-2855. Svarstymo stadija. Kviečiu pagrindinio Sveikatos reikalų komiteto pirmininkę D. Mikutienę.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė visų suinteresuotų institucijų – Europos teisės departamento, Teisės departamento, iniciatorių teikėjų siūlymus. Pritarė bendru sutarimu ir pateikė jums patobulintą variantą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Socialinių reikalų ir darbo komiteto pranešėją R. J. Dagį.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas, kaip papildomas komitetas, labai nuodugniai svarstė šį įstatymo projektą, pateikė kelias pataisas, susijusias su vaiko teisių procedūromis, kurios yra tikrai svarbios, ir svarstymo stadijoje tikrai siūlysime dėl jų balsuoti. Lygiai taip pat apsvarstė Seimo narių pateiktus pasiūlymus ir pritarė patobulintam įstatymo projektui. Balsavo 8 už, susilaikė 1.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Žmogaus teisių komiteto pranešėją M. A. Pavilionienę.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Žmogaus teisių komitetas su mokslininkais ir gydytojais atidžiai svarstė projektą ir bendru sutarimu iš esmės pritarė įstatymo projektui, ir pasiūlė pagrindiniam komitetui įstatymą tobulinti atsižvelgiant į Žmogaus teisių komiteto išvadas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką J. Sabatauską.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Biomedicininių tyrimų etikos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Iš tiesų buvo nemažai pastabų. Komitetas, atsižvelgęs į kai kurias pastabas, pasiūlė pagrindiniam komitetui iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti, atsižvelgiant į Teisės departamento ir kitų subjektų pateiktas pastabas, kurioms pritarė Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Sprendimas priimtas 4 balsavus už, susilaikius 3. Ačiū.
PIRMININKĖ. Po svarstymo diskusijoje užsirašė kalbėti penki Seimo nariai. Pirmąją kviečiu V. M. Čigriejienę. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, norėčiau pakalbėti keliais aspektais, kokius tikslus iškelia šis projektas ir kokia nauda pacientui ir visuomenei.
Šis projektas sudarys teisines sąlygas steigti biomedicinines mokslo infrastruktūras, t. y. biobankus, kurios galėtų tvarkyti žmogaus biologinės medžiagos mėginius, medicinos informaciją ir suteikti prie jų prieigą ateities biomedicininių tyrimų tyrėjams. Pažymėtina, kad Lietuva yra tarp nedaugelio Europos šalių, iki šiol neturinti biobanko teisinio reglamentavimo. Taip pat sudarys geresnes sąlygas biomedicininiams tyrimams Lietuvoje atlikti, didins Lietuvos biomedicininio mokslo konkurencingumą tarptautiniu mastu, taip pat gerins naujų gydymo metodų prieinamumą pacientams, didins pacientų saugą.
Kokią naudą šis įstatymas duos pacientui? Pirma. Priėmus įstatymą, pacientams bus sudarytos geresnės sąlygos dalyvauti biomedicininiuose tyrimuose, jiems taps prieinamos modernios diagnostikos ir gydymo priemonės. Padidės pacientų ir vaikų sauga. Tyrimuose pirmą kartą galės dalyvauti ir kritinių būklių pacientai, kas yra labai svarbu, gerės ir modernios pagalbos priemonės.
Kokia nauda visuomenei? Biomedicinos tyrimo metu bus atrasti nauji diagnostikos ir gydymo metodai, kurie gerins ateities pacientų sveikatos priežiūrą. Didės Lietuvos mokslininkų galimybė dalyvauti tarptautiniuose mokslo projektuose, gerės tarptautinis Lietuvos mokslo konkurencingumas, bus skatinama Lietuvos aukštųjų biomedicinos ir susijusių technologijų plėtra, o kartu ir Lietuvos ekonomikos plėtra. Taip pat bus formuojamas Lietuvos – pažangios, aukštų technologijų ir atviros valstybės įvaizdis. Šiam įstatymui pritarė 24-ios pacientus vienijančios organizacijos. Todėl tikiuosi, kad ir Seimo nariai pritars šiam įstatymo projektui. Tai yra labai svarbu. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu R. J. Dagį.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos (čia tik laikas 2 min., jeigu galima… ačiū), svarstome reikalingą įstatymo projektą. Be abejonės, biobankų kūrimą jau seniai reikėjo reglamentuoti, ir mokslininkai to laukė. Manau, kad toje dalyje didelių ginčų nėra. Šiek tiek komplikuota situacija tik ten, kur, mano galva, tiesiog su biobankais beveik nieko bendro neturi. Nuodugniai svarstydami Socialinių reikalų ir darbo komitete, tuo įsitikinome. Visi pranešėjai tą patį sakė. Aš atkreipiu dėmesį į du aspektus.
Kadangi pagrindinis komitetas į daugelį nuostatų yra atsižvelgęs, bet vis dėlto dvi nuostatos dar kelia pagrįstų abejonių ir ne tik čia, bet taip pat abejones yra išreiškęs ir Kauno medicinos universitetas, jums yra išdalintos Lietuvos vyskupų konferencijos pirmininko arkivyskupo G. Grušo pastabos. Mes turėtume atsižvelgti į tuos dalykus, kurie iš tikrųjų pačiam biobankų kūrimui didelės reikšmės neturi, bet tai paliečia mūsų didelius ginčus čia, salėje, nes du projektai dėl embrionų yra, šiaip ar taip, priėmimo stadijos, o mes niekaip neapsisprendžiame. Turbūt sunku būtų užginčyti Vyskupų konferencijos nuomonę, kad žmogaus gyvybės apsauga yra kiekvieno žmogaus moralinė pareiga, kiekviename embrione glūdi konkreti, unikali žmogaus gyvybė. Bet kokia intervencija į embrioną, kuri pažeidžia jo integralumą ar baigiasi jo mirtimi, yra moraliai neleistina. Embriono kamieninių ląstelių paėmimas ir po to atliekami eksperimentai su embriono kamieninėmis ląstelėmis yra būtent tokia moraliai neleistina procedūra, kad ir kokiais kilniais tikslais būtų pridengiama. Embriono kamieninių ląstelių paėmimas baigiasi neišvengiama embriono žūtimi, sunaikinant ne abstrakčią, bet konkrečią, unikalią žmogaus gyvybę. Nėra jokio moralinio skirtumo, kurioje valstybėje bus sunaikinta embriono gyvybė – Lietuvoje ar užsienyje.
Sveikatos reikalų komitetas iš tikrųjų Lietuvoje klausimus su embrionais sutvarkė, bet paliko tokią įdomią išlygą – galimybę juos atsivežti iš kitur. Ne leisti, bet jeigu Sveikatos apsaugos ministerija numato galimybę leisti, tai bus leista. Šita nuostata netenkina būtent nuomonę pareiškusios Vyskupų konferencijos ir, man atrodo, nepriimtina ir daugeliui mūsų. Aš siūlau tos nuostatos atsisakyti kaip visiškai nereikalingos, trukdančios priimti šį įstatymą ir keliančios nereikalingus ginčus, nes su biobankais faktiškai nieko nėra, tai yra tam tikra biznio rūšis ir tą biznį reikėtų tiesiog pristabdyti, kol mes Seime apsispręsime, kaip su tais embrionais išvis elgtis. Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencija apsaugo gyvybę nuo pradėjimo, t. y. embrionas taip pat yra saugomas Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencijos kaip ir bet koks vaikas. Kad ir kokių išvedžiojimų salėje kas galėtų pateikti, čia yra jų asmeninė nuomonė ir interpretacija, o gyvybės pradžia visiems yra aiški, bent mokslo pasauliui klausimų nekyla, išskyrus tik čia, salėje, iškyla kai kuriems Seimo nariams.
Ir kitas dalykas, kodėl iš tikrųjų siūlyčiau šio įstatymo nepriimti šiuo metu, tai Konstitucijos 21 straipsnis. Yra kategoriškai įrašyta nuostata, kad be žmogaus sutikimo negali būti daromi jokie eksperimentai. Aš viską suprantu, kad tai trukdo klinikiniams tyrimams, bet taip paprastai apeiti Konstitucijos straipsnį būtų rizikinga, nes po to galėtų būti visokių ieškinių nepatenkintų pacientų, jeigu kas nors sužinotų, kad su jais buvo eksperimentuojama.
Todėl komitetas ir pasiūlė šitą nuostatą kol kas išbraukti iš įstatymo projekto ir kreipėsi į visas mūsų katedras, kurios nagrinėja konstitucinę teisę, pasakyti, ar čia tikrai nesusidursime su Konstitucijos pažeidimu ir paskui neturėsime teisinių pasekmių. Tikrai siūlyčiau atkreipti dėmesį svarstant pataisas, galbūt dėl šios nuostatos nerizikuoti. Jeigu bus teigiami atsakymai, aš manau, mes bet kada galėsime tokį apėjimo mechanizmą, kuris čia įdėtas, įstatyme įteisinti. Bet dabar Konstitucijoje yra aiškiai pasakyta, kad to kategoriškai negalima daryti, net pabrėžta, kad yra vientisas dokumentas. Kad ir kaip gudrautume, Konstitucijoje, deja, taip parašyta. Konstitucinio Teismo išaiškinimo tuo klausimu mes neturime.
PIRMININKĖ. Kviečiu M. Zasčiurinską.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamieji kolegos, mes visi deklaruojame rūpestį vaikais ir deklaruojame tai, kad juos giname nuo visokių galimų blogybių ir panašiai. Žinote, atkreiptinas dėmesys į tai, kad biomedicininiai tyrimai nieko bendro neturi su gydymu. Biomedicininiai tyrimai, jau pats pavadinimas sako, reikia surasti triušiukus, su jais padaryti bandymus, juos išbandyti, po to, jeigu pasiseks, tada juos užregistruoti ir vaistus naudoti. Numirė, vienas naudojo biomedicininių tyrimų medžiagą ir numirė. Vaikai bandė ieškoti tiesos. Jokios tiesos nesurasi, visi parašai sudėti. Bet tai buvo suaugęs žmogus, jis galėjo pats apsispręsti, tai čia antra.
Trečia. Dar vienas klausimas. Biomedicininiai tyrimai – tai yra didžiulis verslas, didelės apimtys pinigų. Ir čia iškyla tokia dilema, ar mums naudotis verslo galimybe atskirais atvejais išgelbėti beviltiškus ligonius, ar ne? Be abejo, reikia tai panaudoti, ir kada jau nėra kitų gydymo būdų, tuos beviltiškus atvejus dar bandyti išgelbėti. Tai, man atrodo, irgi yra sveikintinas dalykas. Tai čia ketvirta.
Nekartosiu, ką kolegos kalbėjo. Kas šiame įstatyme, švelniai vadinkime, kelia nerimą? Tai vaikai. Vaikai yra pati pažeidžiamiausia grupė. Šiandien, kad gautum teisę vaiką panaudoti biomedicininiuose tyrimuose, reikia gauti abiejų tėvų sutikimą, taip pat vaiko teisių apsaugos skyrių arba tarnybų sutikimus. Man atrodo, kad šita sistema yra gerai veikianti ir jos visiškai pakanka vaikų apsaugai.
Tačiau šiame įstatymo projekte yra du aspektai, kurie man netinka. Visų pirma iš teksto, iš įstatymo projekto, kolegos, atkreipkite dėmesį, nėra… išeliminuotas žodis „tėvai“. Aš nesuprantu, ar žodžiai „tėvas“, „mama“ yra kažkas gėdingo? Ir vietoj jų vartojamas kitas pakaitas, tai yra vaiko atstovai. Galbūt teisiškai vaiko atstovas taip pat yra tėvas. Bet klausimas, kam reikia gėdytis švento žodžio „mama“, „tėvas“. Aš galvoju, kad čia tokia smulkmena, bet, matyt, kažkokie strategai toli galvoja į priekį ir po truputėlį iš mūsų gyvenimo išeliminuoja tuos žodžius, kurie kada nors paveiks kieno nors sąmonę ne ta linkme, kam reikia. Tai vienas aspektas.
Ir antras aspektas. Man visiškai nepriimtina ir aš užregistravau atitinkamą įstatymo pataisą, kad negalima iš biomedicininių tyrimų, kai renkiesi vaiką, išeliminuoti vaiko teisių apsaugos tarnybų, jų sutikimas privalo būti. Net neįsivaizduoju, kaip galima… Aš suprantu, kad verslui tai yra papildomas trukdys, reikia gauti dar vieną sutikimą. Bet kodėl tai reikia daryti vaikų sąskaita, nenoriu net ir suprasti.
Ir paskutinis aspektas. Taip, gal vaiko teisių apsaugos tarnyboms sunku apsispręsti, jeigu joms keliami klausimai apie cheminius tyrimus, apie dar kažką, bet du ministrai, tai sveikatos apsaugos ministras ir socialinių reikalų ir darbo ministras, bendru įsakymu patvirtina tvarką, kurios klausimus vaiko teisių apsaugos tarnybos žiūri. O jie gali žiūrėti tik socialinius aspektus, tai yra globojamus vaikus arba asocialias šeimas. Juk ne paslaptis, kad šiandien Lietuvoje užaugo karta naujų žmonių, kurie jau pradeda gimdyti ir turėti vaikų, kurie nė karto nematė, kaip dirba jų tėvai. Tai ir yra pagrindinis tikslas, kad vaiko teisių apsaugos skyriai nagrinėtų, pažiūrėtų tų vaikų interesus ir atitinkamai nuspręstų, ar jie gali dalyvauti biomedicininiuose tyrimuose, ar ne. Ačiū.
PIRMININKĖ. Kviečiu J. Poželą.
J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, šiandien svarstome turbūt vieną iš konceptualesnių sveikatos sistemos įstatymų, pateiktų per šią Seimo kadenciją. Džiaugiuosi, kad ministerija ir Vyriausybė sutvarkė ir padarė šitą teikimą.
Kolegos, pirmiausia keletas replikų. Visų pirma biomedicininiai tyrimai nėra verslas, biomedicininiai tyrimai pirmiausia yra mokslas. Ir tai yra galimybė išgelbėti žmogaus gyvybę bei pagerinti jo sveikatos būklę. Kolegos, prieš mane buvo išsakyti tam tikri argumentai, kuriuos aš šiandien iš šitos tribūnos norėčiau paneigti. Pavadinčiau tai nereikalingomis baimėmis. Pirmiausia dėl tyrimų su embrionais. Mes komitete priėmėme nuostatą, kad tyrimai su embrionais yra galimi tik tada, kai tai padeda išgelbėti embriono gyvybę, ir yra draudžiami, jeigu embrionas yra sunaikinamas arba neperkeliamas į moters gimdą. Tai yra šita baimė dėl embrionų yra panaikinta ir jos neturėtų likti.
Kolegos, dėl kamieninių ląstelių. Kamieninių ląstelių eksportas ir importas, vadinamasis transportavimas, yra vykdomas irgi dėl mokslinių tyrimų. Paimtos kamieninės ląstelės gali būti vežamos į kitą užsienio universitetinę kliniką tam, kad būtų tiriamos, kad būtų gaunami rezultatai. Ir įstatyme yra siūloma, kad tą tvarką nustatytų Sveikatos apsaugos ministerija, ir čia irgi jokių baimių nėra.
Trečias dalykas, ką kalbėjo kolega Mečislovas, dėl vaiko teisių. Būtent vaikai ir yra ta grupė, kuri labiausiai nukenčia šiuo metu neturint šito įstatymo, nes jie negali gauti modernios, inovatyvios ir efektyvios medicininės pagalbos. Ir priėmus Biomedicininių tyrimų etikos įstatymą jie galės ją gauti, jie turės viltį gyventi. Vaiko teisių apsaugos skyrių dalyvavimas priėmus sprendimus yra absoliučiai perteklinis. Jūs įsivaizduokite mažų savivaldybių vaiko teisių apsaugos skyrių specialistus. Visa pagarba, bet jie bijo prisiimti atsakomybę už tokius sprendimus. Jie tempia atsakymus savaitėm, tol, kol padėti tam vaikui yra per vėlu. Siūlyčiau čia nieko nebijoti ir pasitikėti mūsų mokslo ir Vyriausybės siūlymais.
Kolegos, dėl konstitucinio straipsnio. Konstitucijos aiškinimas išimtinai priklauso Konstituciniam Teismui, ponas Dagy, esantis tiek kadencijų Seime! Ir ne universitetų teisės fakultetai, visų šalies universitetų teisės fakultetai gali aiškinti Konstituciją. Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas aiškiai pasakė, kad tai neprieštarauja Konstitucijai, ir vienintelis būdas tai išsiaiškinti bus priėmus šitą įstatymą, jums kreiptis į Konstitucinį Teismą. O šiandien tikrai nereikėtų kelti dvejonių ir abejonių, tuo labiau kad jos yra visiškai nepagrįstos.
Kolegos, šiandien mes visi gavome vyskupo G. Grušo laišką. Bet prieš tai kiekvienas gavome 21 pacientus vienijančios organizacijos laiškus taip pat. Ne vyskupai gydo žmones. Prie meldimosi už sveikatą, priėmus šitą įstatymą, atsiras ir reali galimybė gauti gydymą, pagrįstą medicinos mokslu, o ne tik teologija. Kolegos, kviečiu nesivadovauti baimėm. Didžiuojamės mūsų medicinos mokslininkais, mūsų gydytojais, kurie dažnai yra priekyje Europos šalyse. Suteikime jiems teisę būti dar labiau priekyje. Nelikime tik viena iš dviejų valstybių Europos Sąjungoje, neturinčių šito įstatymo. Kviečiu pritarti ir labai prašyčiau skubos tvarkos, kad jau būtų galima pradėti darbus. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu B. Vėsaitę. Birutės nėra. Vadinasi, diskusijoje visi išsakė nuomones. Kviečiu komiteto pirmininkę D. Mikutienę, nes yra pataisų.
Dėl 3 straipsnio yra Seimo narių D. Mikutienės ir R. J. Dagio pasiūlymai, kuriems pritarta iš dalies. Ar teikėjai sutinka? Ne. Prašau. R. J. Dagys. Pristatykite savo pataisą.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, čia ir yra tas vienas iš tų ginčytinų dalykų. Socialinių reikalų ir darbo komitetas pasiūlė, kad su embrioninėmis kamieninėmis ląstelėmis ir embrionais niekas nebūtų daroma. Su tuo visi sutiko. Kartu lygiai taip pat dėl tų pačių motyvų neturėtų būti įvežami embrionai kaip gyvybė, su ja neeksperimentuojama, nebent tik terapiniais tikslais, kas įstatyme yra numatyta. Kur kamieninių ląstelių terminologija vartojama, ji visur vartojama, ir kamieninės ląstelės visur tiriamos, nauji organai auginami ir panašiai. Bet embrioninių kamieninių ląstelių tyrimai susiję su tuo, kad tokiu būdu nužudomas embrionas.
Todėl, kad nebūtų kontroversijos, mes siūlome, jeigu jau draudžiame, komitetas nusprendė, kad to nereikia daryti, tai tada ir čia nerašome taip, kad mūsiškiai, mūsų žmonės, negali daryti, bet kažkas atsivežti gali, tranzitą kažkas gali daryti. Tai būkime nuoseklūs ir nekelkime nereikalingų ginčų šioje vietoje. Nes lyg ir uždraudžiame, bet Sveikatos ministerijai mes leidžiame tą daryti, jeigu patenkins krūvą punktų. Tai čia toks sąlyginis draudimas. Šiuo atveju siūlau pritarti šiai pataisai, nes čia turbūt vienas esminių klausimų. Vaikų teisių klausimai yra sudėtingesni ir ne tokie aiškūs, o čia visiškai aiškūs. Tikrai vyskupai gina žmogaus teisę, visi orumo įstatymai Europos Sąjungos Bendrijoje kilę iš krikščioniškų vertybių, o ne iš pono J. Poželos supratimo.
PIRMININKĖ. Prašau. Komiteto nuomonė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Komitetas pritarė iš dalies šiam siūlymui, trumpai tariant, kad būtų leidžiama sveikatos apsaugos ministro nustatyta tvarka įvežti ir kad aprašą tvirtintų ministerija.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūs prašote balsuoti, gerbiamasis Rimantai? Nuomonė prieš pataisą, taip aš supratau? Vida Marija Čigriejiene, jūs prieš Rimanto pataisą?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aš prieš Rimanto pataisą.
PIRMININKĖ. Tai prašau.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aš kalbu už komiteto nuomonę. Dėl to, kad tikrai priėmė dėl tranzito teisingą sprendimą. Mano anūkė šiandien negulėtų kape, kapinėse, jeigu būčiau aš galėjusi transplantuoti kamienines ląsteles. Aš tiek galiu R. J. Dagiui pasakyti. (Balsas salėje) Na, nešnekėk, Rimai, reikia žiūrėti į ateitį. Kodėl jūs visą laiką žiūrite tik neigiamai? Nieko čia blogo nėra, jeigu mes galėsime tranzitu atsivežti. Viskas. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Prašau nesibarti. Klausiu J. Poželos, jūs už R. J. Dagio pataisą?
J. POŽELA (LSDPF). Taip, aš noriu pabrėžti, kad komitetas pritarė iš dalies, todėl siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Na, čia jau yra negražu ir nesąžininga iš jūsų pusės. Jaunas, daugiau taip nedarykite. Palaikanti pataisa K. Kuzminsko, taip?
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKĖ. Prašau.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Mes ilgai svarstėme Sveikatos reikalų komitete ir, manau, gerai priimta, kad Lietuvoje yra draudžiama su embrionais eksperimentuoti. Tačiau negalime įvežti į Lietuvą embriono ir su juo jau galime bet ką daryti. Jis irgi yra žmogus. Iš kitos valstybės irgi mes atsivežame žmogaus embrioną ir mes su juo eksperimentuosime. Tai yra savotiškai žeminimas kitos tautos. Kažkodėl mes su savo embrionu neeksperimentuosime, o su kitos tautos įvežtu jau mes galėsime bet ką daryti. Todėl aš pritariu pataisai.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame, nes nuomonės išsiskyrė. Kas pritariate R. J. Dagio pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 87 Seimo nariai: už – 41, prieš – 26, susilaikė 20. Pataisai nepritarta.
PIRMININKĖ. Toliau yra dėl 6 straipsnio Seimo narių D. Mikutienės ir R. J. Dagio pasiūlymas. Komitetas nepritarė. Kas pristatys, Dangutė ar Rimantas?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Mes neprašome balsuoti.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis Rimantai, dėl kitos pataisos…
D. MIKUTIENĖ (DPF). Dėl sekinančios būklės mes neprašome.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ne, neprašome balsuoti.
PIRMININKĖ. Neprašote balsuoti. Gerai. 7 straipsnis. Yra Seimo nario S. Ursulo pasiūlymas. Nėra, Seimo nario salėje nematau. Prašau, komiteto pirmininkė pristatys.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Kolega pasiūlė, kad jeigu tiriamasis yra vaikas, rašytinį asmens sutikimą atlikti biomedicininį tyrimą duoda teisėti vaiko atstovai. Mes nepritariame, nes jau yra pasiūlyta sąvoka „vaiko atstovai“ pagal įstatymą, tai yra tėvai, globėjai, rūpintojai, ji yra vartojama Civiliniame kodekse. Taip pat dabar yra derinama nauja Vaiko teisių pagrindų įstatymo redakcija, kuria yra siūloma vartoti sąvoką „vaiko atstovai“ pagal įstatymą. Todėl siūlome nepritarti. (Šurmulys salėje)
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Yra Seimo nario M. Zasčiurinsko pasiūlymas. Reikia, sako, ar Seimas pritars, ar nepritars. Ar yra bendras sutarimas dėl nepritarimo? Tai yra svarbus įstatymas. Balsuojame. Kas pritariate S. Ursulo pataisai, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Ne, pirmiausia turime balsuoti dėl S. Ursulo pataisos, nes komitetas nepritarė.
Balsavo 83 Seimo nariai: už – 22, prieš – 23, susilaikė 38. Pataisai nepritarta.
Seimo nario M. Zasčiurinsko pataisa. Prašau pristatyti pataisą.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, kokia mano pataisa? Mano pataisa yra tokia, kad tam, kad užtikrintume vaiko gynimą nuo tokių eksperimentų, turi būti ta pati tvarka, kaip yra dabar. Taigi privaloma tvarka turi būti gaunami abiejų tėvų sutikimai ar vaiko teisių apsaugos skyrių sutikimai. Tačiau abiejų ministrų bendru sprendimu turi būti patvirtinta tvarka, kaip ir už kokius klausimus atsako vaiko teisių apsaugos skyriai, duodami tokius sutikimus. Tai yra labai paprasta ir elementaru.
Jeigu mes imsime kitą tvarką, kurią dabar siūlo, aš sutinku, kad biomedicininių tyrimų verslui taip bus lengviau, bet vaikams dėl to bus blogiau.
Antra. Aš visiškai suprantu, nes dėl šito sprendimo buvo sukeltas toks didžiulis spaudimas, per daugybę metų aš pirmą kartą tai pajutau, kiek čia yra svarbu, kaip tie tyrėjai visus iš eilės spaudė, kad tik nebūtų Vaiko teisių apsaugos skyriaus sutikimo. Aš prašau jūsų įvertinti, jeigu deklaruojame, kad mes giname vaikus, tai ir palikime tą mechanizmą, kuris šiek tiek daugiau vaikus ir gina. Ačiū.
PIRMININKĖ. Prašau, komiteto pirmininke.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė, nes Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 3 straipsnyje yra nustatyta, kad teisėti vaiko atstovai yra tėvai, įtėviai, globėjai, rūpintojai ir kiti asmenys, kurie pagal įstatymą ar kitą teisės aktą privalo rūpintis vaiku, jį auklėti, jam atstovauti, ginti jo teises ir teisėtus interesus. Šio įstatymo 4 straipsnyje yra nustatyta, kad vaiko teises pirmiausia privalo užtikrinti tėvai ir kiti teisėti vaiko atstovai. Todėl sutikimą dėl vaiko dalyvavimo atliekant biomedicininį tyrimą turi duoti tėvai, o vaiko teisių apsaugos tarnybos užtikrinti vaiko teisių apsaugą jam dalyvauti, atliekant biomedicininį tyrimą, turėtų kitais teisės aktų nustatytais būdais. (Balsai salėje: „Pirmininke, na, mano mikrofonas įjungtas…“)
PIRMININKĖ. Palaukite, mes nebaigėme dėl M. Zasčiurinsko. Ar Mečislovas prašo balsuoti? Prašote balsuoti. Balsuojame, kas pritariate Mečislovo… (Balsai salėje) Gerai. Prašome nepykti, visi pavargome. D. Kuodytė. Prašom, prieš.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, komitete svarstant šį projektą buvo susirinkę darbo grupėje dalyvavę specialistai, profesoriai, taip pat Vaikų, sergančių leukemija, asociacijos prezidentė. Tada buvo išsakytos baimės, kad Seimo plenarinių posėdžių salėje ilgai gimdytas ir suderintas įstatymo projektas gali pavirsti niekuo, jeigu politikai pradės vaidinti pačius protingiausius, taisyti ir koreguoti nuostatas, kurios yra suderintos.
Kalbant apie vaikus, tai su ašaromis akyse Vaikų, sergančių leukemija, asociacijos prezidentė, atstovė prašė nesukurti jokių papildomų biurokratinių mechanizmų, kurie galėtų apsunkinti greitai suteikti vaikui pagalbą, todėl aš dar kartą kviečiu įsiklausyti į specialistų, į tų, kurie dirba, nuomonę. Čia ne biznis, čia yra žmonių, vaikų gyvybės. Ir priimti šitą įstatymą tokį, kuris atitiktų sergančių žmonių lūkesčius.
PIRMININKĖ. Ačiū. Pats teikėjas negali dėl savęs kalbėti. Taigi balsuojame. Kas pritariate M. Zasčiurinsko pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Komitetas nepritarė. (Balsai, triukšmas salėje)
Balsavo 86 Seimo nariai: už – 17, prieš – 29, susilaikė 40. Pataisai nepritarta.
Toliau dėl 2 straipsnio yra Žmogaus teisių komiteto pasiūlymas, kuriam pritarta iš dalies. Klausiu pirmininkės, ar tenkina iš dalies? Gerbiamoji Zita Žvikiene, ar komitetą tenkina iš dalies? Tenkina. Nereikia balsuoti. Ačiū.
Yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto pasiūlymas pritarti iš dalies. Klausiu, ar tenkina? Tenkina iš dalies. Toliau yra Seimo narių D. Mikutienės ir R. J. Dagio pasiūlymas dėl 6 straipsnio 4 dalies.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Galima?
PIRMININKĖ. Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš noriu atkreipti visų Seimo narių dėmesį, kad mes niekada nežinome, koks bus galutinis Konstitucinio Teismo požiūris, bet kuriuo atveju mes turime ieškoti būdų apsidrausti, kad nepadarytume klaidų. Šiuo atveju medicininiai tyrimai susiję su dideliais ieškojimais įvairiose valstybėse. Mes kalbame apie galimybę leisti žmonėms eksperimentuoti neturint jų sutikimo. Konstitucijoje mes kadaise griežtai įrašėme, kad to negalima daryti. Suprantama, kad atsiranda tokie dalykai, kai reikia greitai spręsti, ir įstatymas tai leidžia. Bet čia yra įrašyta bendroji nuostata, kad galimi klinikiniai tyrimai, ir jeigu aštuonis punktus patenkini, galima apeiti šią konstitucinę nuostatą. Aš siūlau taip nerizikuoti ir gauti visų pusių išaiškinimus, nes man teko girdėti priešingų pusių išaiškinimus, kad tai imperatyvinė nuostata, kuri gali prieštarauti Konstitucijai, ir tada turėsime teisines ir finansines pasekmes. Todėl komitetas pritarė ir pasiūlė išbraukti šitą kol kas kontroversišką nuostatą, vėliau galėsime prie jos sugrįžti, jeigu matysime, kad komiteto nuogąstavimai yra nepagrįsti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Komiteto išvada.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Komitetas šiam siūlymui nepritaria.
PIRMININKĖ. Dėl pasiūlymo nuomonė prieš – J. Požela.
J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš dar kartą noriu pabrėžti, kad išimtinė teisė aiškinti Konstituciją priklauso Konstituciniam Teismui. Šiuo atveju mes padarytume labai keistą precedentą, kai paklausimus, ar tai gali prieštarauti Konstitucijai, ar ne, mes siųstume visų universitetų teisės fakultetams. Nedarykime tokio dalyko.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate Seimo narių D. Mikutienės ir R. J. Dagio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 98 Seimo nariai: už – 39, prieš – 24, susilaikė 35. Pataisoms nepritarta.
Toliau dėl 7 dalies yra…
D. MIKUTIENĖ (DPF). Tada dėl kitos pataisos nereikia balsuoti, netenka prasmės.
PIRMININKĖ. Tai čia nebereikia, susiję, taip?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Netenka prasmės, nes balsavome kitaip.
PIRMININKĖ. Taip, Seimas jau apsisprendė. Toliau dėl 10 dalies yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto pasiūlymas.
Gerbiamoji pirmininke, prašau pristatyti Socialinių reikalų ir darbo komiteto pasiūlymą. Komitetas nepritarė, reikės Seimui apsispręsti. Jeigu jūs neturite po ranka, aš perskaitysiu, jums leidus.
Socialinių reikalų ir darbo komitetas siūlo projektą papildyti nauju 4 straipsniu… 4 straipsnio (8 straipsnio) pakeitimo 1 dalį 5 punktu – galimybe gauti nešališką informaciją apie biomedicininį tyrimą iš šio įstatymo 12 straipsnyje nurodytų institucijų. Prašom, komiteto pirmininke.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Sveikatos reikalų komitetas nepritarė, nes patobulintame projekte, kur yra sujungti keli projektai, labai detaliai reglamentuotas informuoto asmens sutikimo dalyvauti atliekant biomedicininį tyrimą davimo klausimas.
PIRMININKĖ. Aš klausiu pirmininkės, ar jus tenkina?.. Vis tiek turime balsuoti, Seimas turi apsispręsti, nes komitetas nepritarė. Prašau balsuoti. Kas pritariate Socialinių reikalų ir darbo komitetui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 86 Seimo nariai: už – 28, prieš – 14, susilaikė 44. Pataisai nepritarta.
Toliau. 8 straipsnis. Yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto pasiūlymas. Pritarta iš dalies. Klausiu, ar tenkina? Tenkina. Balsuoti nereikia. Daugiau čia nieko nėra, nes ten yra nekonkretūs pasiūlymai. Ačiū, pirmininke. Diskusijoje jau kalbėjo.
Nuomonės už, prieš po svarstymo. Nuomonė už – V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, įstatymo projektas sudarys sąlygas Lietuvoje atlikti pažangiausius biomedicininius tyrimus, sumažins biurokratines kliūtis ir padidins pacientų saugą, taps sveikatos politikos prioritetu, skatins šalies medicinos mokslą ir modernaus pacientų gydymo galimybę. Todėl siūlau balsuoti už.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kaip minėjau, įstatymo tikrai reikia, bet taip, kaip mes čia dabar jį tokios stadijos priimame, dabartinės kondicijos, vis dėlto jis sukelia daugiau ginčų, negu pasiekia savo tikslus. Biobankai yra reikalingas instrumentas mūsų mokslininkams. Dabar mes balsavome dėl vienos įstatymo vietos, kad mes, lietuviai, su lietuviškais embrionais neleidžiame eksperimentuoti, bet su ta pačia žmogaus gyvybe, importuota iš kitur, leidžiame tai daryti. Eksportuoti galima, su jais, kaip nori, išsidirbinėti galima, juos žudyti galima. Pagalvokime, ką mes kalbame. Kad embrionas yra gyvybė, niekam nekyla abejonių. Jį galima gydyti, bet negalima jo pasiųsti anapilin. Tai yra bazinė nuostata.
Dabar gerbiamoji profesorė kalba apie kamienines ląsteles. Kamieninių ląstelių niekas išvis čia nekvestionuoja. Kamieninės ląstelės mūsų odoje, iš bet kurio organo paimta ląstelė, iš jos gali ką nori išauginti, ir mokslas toje srityje dirba. Embrioninė kamieninė ląstelė – iš embriono paimta ląstelė, iš gyvybės išimta, ir kartu beveik iš esmės nužudomas embrionas norint ją paimti. Apie tai mes kalbame.
Man tiesiog keista klausyti, kai mes elementarias gamtos žinias traktuojame salėje pagal tai, kas mums naudinga. Aš suprantu, kad eksperimentai labai apsimoka, ypač trečiosiose šalyse, su vaikais eksperimentuoti, su kitais eksperimentuoti tikrai brangiai kainuoja, nes kitose valstybėse, kaip ir minėjau, vaikai yra fundamentaliai apsaugoti. Ten eksperimentuoti sunkiau, o mes prašom, pas mus galima.
Aš tikrai siūlau iki priėmimo sutvarkyti šitą įstatymo straipsnį, juo labiau su mūsų tyrimais, Lietuvai to iš viso nereikia, nes niekas tuo kol kas neužsiima. Nebent reeksportu, iš to daro biznį.
PIRMININKĖ. Ačiū. Po svarstymo nuomonės už, prieš išsakytos.
Balsuojame. Kas pritariate po svarstymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 62, prieš – 7, susilaikė 26. Po svarstymo pritarta.
Gerbiamoji ministrė R. Šalaševičiūtė. Prašau.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, noriu paprašyti įstatymo projektą priimti skubos tvarka, nes tai yra susiję su Europos struktūrinių fondų piniginėmis lėšomis. Jeigu atidėsime iki rudens, kai kur galime neturėti galimybių investuoti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Bet kol nepriimtas įstatymas, jokie projektai negalėjo būti rengiami šia linkme ir jokių projektų programų negalėjo būti sudaroma, jeigu mūsų teisės aktai neleidžia. Tai tikrai ne argumentas. Per daug rimtas įstatymas. Aš tikrai nesiryžtu be Teisės departamento priėmimo stadijoje siūlyti ypatingą skubą. Tikrai ypatingos skubos nebus. Tuo labiau kad buvo labai daug nesutarimų dėl pataisų ir t. t. (Balsai salėje) Priimsime darbo tvarka, nieko neatsitiks.
14.53 val.
Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 80 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2856(2) (svarstymas)
Toliau. Toliau yra prašymas. Dabar 1-21b klausimas – Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 80 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2856. Svarstymo stadija. Kviečiu Sveikatos reikalų komiteto pirmininkę D. Mikutienę.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas atsižvelgė į Teisės departamento, Vilniaus universiteto pasiūlymus. Taip pat Sveikatos reikalų komitetas pasiūlė pataisą dėl 80 straipsnio ir teikia jums patobulintą projektą. Prašome pritarti.
PIRMININKĖ. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Pritarta po svarstymo bendru sutarimu.
14.54 val.
Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 52 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2857(2) (svarstymas)
Darbotvarkės 1-21c klausimas – Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 52 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2857. Svarstymo stadija. Sveikatos reikalų komiteto pirmininkė D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė Teisės departamento, neetatinių ekspertų, Valstybinio patologijos centro, Vilniaus universiteto, Lietuvos mokslų akademijos pasiūlymus, į juos atsižvelgė ir teikia jums patobulintą variantą. Prašom pritarti.
PIRMININKĖ. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu.
14.56 val.
Asmenų, kuriems už darbą apmokama iš valstybės ar savivaldybės biudžeto lėšų, dėl ekonomikos krizės neproporcingai sumažinto darbo užmokesčio (atlyginimo) dalies grąžinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3030(2) (priėmimas)
Dabar yra valdančiosios daugumos prašymas sugrįžti prie įstatymo, nes išsiaiškino, kad ten yra protokolinis sprendimas. Tuoj pasakysiu. Tuoj, minutę. 1-15 klausimas. Grįžtu prie ypatingos skubos. Ar galime pritarti ypatingai skubai? (Balsai salėje) Nr. XIIP-3030. (Balsai salėje) Aš klausiu Seimo, ar galime… (Balsai salėje) Suteiksiu. Nešaukite. (Balsai salėje) Gerai.
Balsuojame. Kas pritariate ypatingai skubai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Triukšmas salėje)
Balsavo 92 Seimo nariai: už – 61, prieš – 13, susilaikė 18. Pritarta ypatingai skubai.
Priėmimo stadija, pastraipsniui. (Balsai salėje) Tuoj suteiksime žodį. 1 straipsnis. (Balsai salėje) 1, 2, 3 straipsniai. (Triukšmas salėje) Nešaukite! Ko jūs šaukiate? (Balsai salėje) 3, 4 straipsniai. Yra keturi straipsniai. Ar galime bendru sutarimu pastraipsniui priimti? (Triukšmas salėje) Negalime.
Balsuojame dėl 1 straipsnio. Prašau. Kas pritariate 1 straipsniui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Noriu priminti, kad jūs taip pat įvairiai vesdavote posėdžius.
Balsavo 73 Seimo nariai: už – 55, prieš – 3, susilaikė 15. 1 straipsnis priimtas. (Balsai salėje) Pastraipsniui. Suteiksiu žodį.
2 straipsnis. Balsuojame. Kas pritariate 2 straipsniui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 57 Seimo nariai: už – 55, prieš nėra, susilaikė 2. 2 straipsniui pritarta.
3 straipsnis. Balsuojame. Kas pritariate 3 straipsniui?
Balsavo Seimo 54 Seimo nariai: už – 50, prieš nėra, susilaikė 4.
Ir 4 straipsnis. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Kaip aš dabar paskelbsiu! Tai vėl 3 val. bus. Jie turėjo pataisą registruoti, o ne naują variantą.
Balsavo 58 Seimo nariai: už – 54, prieš nėra, susilaikė 4. Pastraipsniui pritarta.
Dėl vedimo tvarkos – A. Kubilius. Prašau. Gerbiamasis Andriau, kalbėsite? Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, mes jau baigiame priprasti prie jūsų metodo įžūliai važiuoti buldozeriu. Kai buldozeris pradeda taip važiuoti, tai kartais tenka pradėti galvoti, gal reikia vairuotoją pakeisti, kad sustotų toks buldozeris. Šiuo atveju, aišku, mes visi matėme, kad premjeras jus čia barė dėl to įstatymo, tai jūs dabar čia vaizduojate, kad jūs galite į premjero barimą atsižvelgti, bet jūs taip ir turėsite 55 balsus šiandien, jeigu jūs nepradėsite elgtis normaliai. Jūs skelbiate, kad negalima priimti ypatinga skuba, pavyzdžiui, paprasto Seimo nutarimo dėl kreipimosi į Konstitucinį Teismą, painiava tarp dviejų įstatymų trukdo normaliai savivaldai dirbti, ir girdi, tam jau nėra laiko, dabar grįžtate čia ir ypatingos skubos tvarka svarstote nieko nesiklausydama. Kaip jūs norite, jeigu jums reikia šiandien priimti tą įstatymą, tai tokiu atveju pradėkite elgtis žmogiškai. Grąžinkite ir tą nutarimą, dėl kurio pasirašė 85 Seimo nariai, kad ypatingos skubos tvarka priimtume, ir tada galbūt bus galima priimti ir įstatymą, ir nutarimą. O jeigu ne, tada taip ir lieka: 55 balsai ir džiaukitės savo įstatymu ir važiavimu buldozeriu, kuris štai ir atsimušė į tokią nedidelę tvorelę kaip opozicija.
PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamasis opozicijos lyderi. Čia kalbama apie darbuotojų darbo užmokesčio grąžinimą, jų pareiškimai yra teismuose ir laukia teismai. Tikrai yra didelė žmonių grupė, o jūs prašote manęs dėl konkretaus žmogaus, dėl politiko priimti atskirus sprendimus. Proginių sprendimų nebus ir nereikia Seimo šantažuoti. Jeigu jūs norite nebalsuoti, galite, turite teisę prašyti pertraukos. Jūsų teisė!
K. Daukšys pirmas stovėjo.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų aš matau, kad opozicijos lyderis šantažuoja Seimo Pirmininkę ir kartu visą Seimą. Noriu jums pasakyti apie tuos važinėjimus buldozeriais, jeigu Seimo Pirmininkė ir važiuoja, tai (…), geru buldozeriu, o kai jūs važinėjote su stalinecais prieš septynerius metus, buvo kur kas baisiau. Taigi, gerbiamasis Andriau, ramiai! Žiūrėkite žmonių naudos, o ne kokio nors vieno atskiro politiko.
PIRMININKĖ. J. Razma. Prašau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš pasistengsiu be jokių epitetų. Pirmininke, jūs žinote, kad jeigu priimant įstatymą nesilaikoma procedūrų, yra pagrindo laikyti jį antikonstituciniu. Kažin, ar Prezidentė nematys tų pažeidimų ir ar nevetuos, ar jūs nepadarysite blogiau, gal ir norėdama gero? Pagaliau pareigūnams ne nuo liepos 1 d. mes siūlome pradėti mokėti kompensacijas. Aš suprasčiau, kad čia greitai numatytume mokėjimą. Tai tikrai nieko nekeis, jeigu rudenį priimsime ramiai pasižiūrėję į Teisės departamento pastabas. Pagaliau visiems darbuotojams kompensavimas kartu tikrai gražiau atrodytų, nei tik vienai kategorijai.
PIRMININKĖ. Aš tiesiog pasiaiškinau, dar kartą pažiūrėjau. Ten buvo protokolinis nutarimas. Išsiaiškinome, tikrai statutinių pažeidimų nėra. Komitetas balsavo dėl išvados atskirai, o dėl protokolinio nutarimo atskirai. Protokolinis nutarimas nėra privalomas, yra rekomenduojamas.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, dar paprastą pastabą.
PIRMININKĖ. Prašau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Jūs turite daugumą, jūs galite priimti kokius tik norite įstatymus.
PIRMININKĖ. Viskas gerai. Kai jūs buvote daugumoje, taip pat priėmėte tuos įstatymus, kuriuos mes dabar stengiamės taisyti po Konstitucinio Teismo išaiškinimo.
A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos iš dešinės, aš noriu priminti, kad po antikonstitucinių sprendimų labai daug valstybės tarnautojų kreipėsi į teismą dar iki Konstitucinio Teismo sprendimo. Ir kai kurios bylos jau yra išnagrinėtos, ir kai kuriems teisėjams jau yra sumokėta po 150 tūkst. ir daugiau litų. Tai, kas buvo padaryta, neteisėta. Yra daug bylų teismuose, kurie laukia. Jeigu mes nepriimsime šio įstatymo, kur aiškiai sudėliosime tvarkas, tas procesas bus paleistas. Mes visi norime, kad viskas vyktų pagal planą. Jeigu mes norime sustabdyti šį procesą… Net ir iš Seimo Teisės departamento teisininkai yra kreipęsi į teismą. Jeigu teismas pradės svarstyti, papildomos biudžeto išlaidos garantuotos. Šitų išlaidų mes neturime. Todėl nespekuliuokime dalykais, apie kuriuos galbūt ne viską žinome. Yra protokolinis nutarimas ir Vyriausybė žadėjo, kad iki rugsėjo mėnesio pagal darbo sutartį dirbančiųjų, kuriems buvo neproporcingai sumažinta, įstatymas bus Seime. O kad mes nesutariame dėl pačių politikų, tai galbūt trūksta politinės drąsos arba po to spekuliuojama šita tema. Nors aš manau, kad jeigu buvo antikonstituciškai sumažinta visiems, tai visiems turėjo būti atkurta. Bet sutarimo neradome, todėl šio klausimo ir nėra, ir baikime spekuliuoti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Priimsime protokolinį nutarimą viso Seimo vardu, ką komitetas ir rekomendavo.
Pertraukos neprašote? Ne. Balsuojame. Norinčių kalbėti nėra.
Balsuojame. Kas pritariate įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Užsiregistravo 71 Seimo narys, balsavo 71: už – 68, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3030(2) yra priimtas. (Gongas)
15.06 val.
Seimo protokolinio nutarimo priėmimas
Dabar siūlome priimti komiteto siūlomą protokolinį nutarimą. Įvertinus tai, kad dėl ekonominės krizės darbo užmokestis buvo sumažintas ir daugiau asmenų grupių, siūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei spręsti šių asmenų, kuriems už darbą apmokama iš valstybės ar savivaldybių biudžeto lėšų, dėl ekonomikos krizės sumažinto darbo užmokesčio patirtų praradimų kompensavimo klausimą pateikti 2015 m. Seimo rudens sesijoje, pateikti atitinkamą įstatymo projektą.“ Ar galime pritarti bendru sutarimu protokoliniam nutarimui? Balsuojame. Kas pritariate protokoliniam nutarimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 91 Seimo narys: už – 86, prieš nėra, susilaikė 5. Seimo protokoliniam nutarimui pritarta. (Gongas)
Dar aš nepaskelbiau, kai padarėme trijų valandų pertrauką, kad buvo Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas dėl projekto Nr. XIIP-3356. Ir lauksime, kada bus 3 val., 16.00 val. bus 3 val., galėsime grįžti.
15.09 val.
Civilinio kodekso 5.50, 5.57 ir 5.63 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2810(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-22 klausimas – Civilinio kodekso 5.50, 5.57 ir 5.63 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2810. Svarstymo stadija. Kviečiu pagrindinio Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką J. Sabatauską.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Civilinio kodekso 5.50, 5.57 ir 5.63 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Buvo gautos Teisės departamento pastabos, Aukščiausiojo Teismo, Notarų rūmų. Atsižvelgęs į pastabas, komitetas patobulino įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė patobulintam įstatymo projektui. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Po svarstymo diskusijoje norinčių kalbėti nėra. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Siūlau ypatingą skubą. Pritarta ypatingai skubai.
Pastraipsniui. Keturi straipsniai. Ar galime pastraipsniui pritarti? Priimta pastraipsniui.
Nuomonių už ir prieš nėra. Balsuojame, kas pritariate projekto priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 91 Seimo narys: už – 89, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-2810) yra priimtas. (Gongas)
15.11 val.
Žuvininkystės įstatymo Nr. VIII-1756 171 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3051(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-23 klausimas – Žuvininkystės įstatymo Nr. VIII-1756 171 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3051. Svarstymo stadija. Kviečiu pagrindinio Kaimo reikalų komiteto pranešėją B. Paužą.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Kaimo reikalų komitetas apsvarstė šitą įstatymo projektą, taip pat gautus pasiūlymus ir bendru sutarimu pritarė. Šiandien dar buvo taip pat apsvarstyti Seimo narės ir žemės ūkio ministrės V. Baltraitienės pasiūlymai dėl šio projekto, jiems taip pat pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos pranešėją, pirmininką, gerbiamąjį R. Markauską.
R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisija birželio 3 d. svarstė Žuvininkystės įstatymo 171 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-3051. Komisijos sprendimas – siūlyti pagrindiniam Kaimo reikalų komitetui tobulinti Lietuvos Respublikos žuvininkystės įstatymo Nr. VIII-1756 171 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-3051 pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Europos teisės departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos pastabas ir pasiūlymus, kuriems komisija pritarė. Taip pat komisija priėmė siūlymą Lietuvos Respublikos žuvininkystės įstatymo Nr. VIII-1756 171 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto straipsnį išdėstyti taip…
PIRMININKĖ. Paskui pasiūlymus, gerbiamasis pirmininke, mes dėl siūlymų atskirai. Labai ačiū. Diskusijoje užsirašė kalbėti E. Gentvilas. Prašom.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, pats inicijavau pasitaręs su jūriniais žvejais šitą įstatymo projektą dėl paprastos priežasties. Pernai gruodžio 23 d. Seimas priėmė Žuvininkystės įstatymo pataisas, pagal jas Žemės ūkio ministerija paskirstė kvotas ir buvo paskirstyta 77 % Lietuvai šiais metais skirtų žvejybos kvotų. Taigi liko 23 % nepaskirstytų kvotų, kurias buvo planuojama parduoti aukcione. O tai galėtų sukelti tam tikrą grėsmę, kad kažkas ateina, nusiperka šiais metais sumokėdamas už 23 % kvotų, o jau ateityje, remiantis istoriniais pagavimo principais, turėtų tuos 23 %. Žinant, kad viena Klaipėdos įmonė jau dabar turi 40 % žuvies kvotų, atsiranda dar viena su 23 %, vadinasi, susidaro 63 %, ir tada dvidešimt kelioms Lietuvos žvejojančioms įmonėlėms lieka likusieji 37 %. Tai mano pasiūlymo esmė buvo tokia, kad aukcionui būtų palikta, parduoti aukcione ne daugiau kaip 5 %, o likusį skirtumą 18 % paskirstyti žvejams, kurie šiuo metu žvejoja. Iš esmės buvo padaryti pataisymai, ir tai, ko prašė Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisija, ir ponia V. Baltraitienė pateikė, sakyčiau, galutines redakcijas, tai šiandien, nekeičiant mano pasiūlymo esmės, Kaimo reikalų komitetas pritarė tokiam principui, kad šiais metais buvo paskirstyti 77 %, atsilaisvina dar 18 %, kurie taip pat paskirstomi, o aukcionui paliekama tik 5 %. Jeigu kas nori įeiti į rinką, 5 % yra nemažas dalykas, žinant, kad Lietuvos žvejų šiandien viena įmonė turi 40 %, o likusios vidutiniškai po 3 %. Taigi įeiti į rinką su 5 % nėra jau tokia bloga starto pozicija.
Aš labai norėčiau padėkoti Kaimo reikalų komitetui, Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijai, Žemės ūkio ministerijai, kuri tikrai daug prisidėjo prie šito projekto, ir poniai V. Baltraitienei, kuri, kaip sakiau, pateikė galutinę redakciją. Noriu pasakyti, mes labai dažnai sakome, kad jūroje žvejojantys žvejai yra labai susiskaldę, pasidalinę, taigi iš tiesų yra keturios asociacijos, kurios paprastai nesusitaria. Šiuo atveju pritaria galutinai visos keturios asociacijos. Tai yra vienas iš dalykų, kur visi jūroje žvejojantys Lietuvos žvejai keturių asociacijų pavidalu pritaria šitoms įstatymo pataisoms. Todėl aš raginčiau balsuoti už tokį gana pozityvų precedento neturintį siūlymą, kai visi žvejai pritaria.
Labai kreipiuosi į Seimo Pirmininkę. Aš prašyčiau ypatingos skubos tvarkos, jūsų malonės. Štai koks yra reikalas. Iki gegužės 1 d. įsivaizdavome, kad iš Vyriausybės Seimas gaus naujas, platesnes Žuvininkystės įstatymo pataisas. Dar ir dabar šitų Žuvininkystės įstatymo pataisų Seimas nėra gavęs. Kaip suprantu, svarstoma Vyriausybės kanceliarijoje, ministerijų kanclerių pasitarimuose. Jeigu yra keistas įstatymas rugsėjo 10 d., tai šiais metais mes negalėsime nieko pakeisti. Todėl aš siūlau šiandien ypatingos skubos tvarka priimti tą pataisą. Ir ministerija yra pažadėjusi jau per vasarą 5 % kvotų atiduoti aukcione, o likusias paskirstyti taip, kaip yra pasakyta įstatyme. Priešingu atveju, jeigu mes šiandien nepriimame tos įstatymo pataisos, na, ministerija turi moralinę teisę ar beveik ir prievolę visus likusius 23 % atiduoti į aukcioną. Aš tikiu, kad ministerija gal taip nepasielgtų, bet formaliai žiūrint ministerija atsakys: galiojantis įstatymas reikalauja aukcionui atiduoti visus 23 %. Kas, kad yra kažkoks projektas, kuris dar nėra priimtas. Todėl aš prašau Seimo Pirmininkės supratimo. Žvejai yra baigę gaudymus iki gegužės pabaigos, šiandien jie darbo neturi. Duokime jiems galimybę dirbti, užsidirbti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Taip. Yra pataisų, todėl kviečiu pagrindinio komiteto pranešėją gerbiamąjį B. Paužą.
1 straipsnis. Yra Seimo narės V. Baltraitienės pasiūlymas, jam pritarė, tai nereikia svarstyti. (Balsai salėje) Kaip? Kodėl? Taigi svarstymo stadija. Sako, kad ji gauta po išvados. Prašom, mums padėsite. Jūs jau buvote padarę išvadą, taip? Ir po išvados gautas pasiūlymas? Dabar V. Baltraitienė. Prašom pristatyti savo siūlymą.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Mano pasiūlymo esmė yra ta, kad pagal Konkurencijos tarybą ir pagal veikiantį dabar įstatymą yra numatyta, kad viena įmonė negali turėti daugiau kaip 40 % visų Respublikai skirtų žvejybos galimybių. Mes taisome, kad ne tik negali turėti, bet tam subjektui kalendoriniams metams negali būti skirta daugiau kaip 40 %. Ne tik turėti, nes turėti vienas dalykas, gali perleisti kam nors kitam ir tuo metu nebeturėti tų 40 %, vadinasi, papildomai gauni. Pataisa užtikrina, kad skirta ne tik turėti, bet ir kad skirta ne daugiau kaip 40 %. Komitetas vienbalsiai pritarė.
PIRMININKĖ. Ačiū. Komiteto nuomonė.
B. PAUŽA (LSDPF). Komitetas pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Ar yra 29? Čia nereikia? Ar pataisai galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Yra Seimo Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos siūlymas, kuriam iš dalies pritarta. Ar tenkina? Tenkina. Galime pritarti bendru sutarimu pritarimui iš dalies?
Toliau yra taip pat žemės ūkio ministrės V. Baltraitienės pasiūlymas. Prašom, Virginija, dar pristatyti.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Antruoju, ką ir minėjo Seimo narys E. Gentvilas. Mes teikėme pataisą dėl pirminio projekto, kad 5 % yra Lietuvos Respublikai skirtų žvejybos galimybių paskirstomi žemės ūkio ministro nustatyta tvarka aukciono būdu. 5 % privalomai per aukcionus.
PIRMININKĖ. Prašom, komiteto nuomonė.
B. PAUŽA (LSDPF). Komitetas taip pat pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Matau, čia yra dvi nuomonės. Nuomonė už – palaikantis S. Bucevičius. Prašau.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Taip, aš palaikau šią nuomonę ir noriu pasakyti, arba dar ko šiandien komitetas galbūt neišgirdo, ką mes kalbėjome ir su ministre, ir su kuruojančiais žmonėmis. Iš tikrųjų mes turėtume žinoti arba girdėti apie ekonominius žvejų sunkumus. Į tai, ko mes šiandien ir prašėme, matyt, ministerija atsižvelgs. Iš principo mes turėtume tų 5 % ribai pritarti, bet ekonominį pagrindimą, arba kaip įmonės gyvena, taip pat turėtų žinoti įstatymų leidėjai.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – K. Starkevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš buvau užsirašęs prieš tai dėl pataisos kalbėti, bet nepastebėjote, tai nieko. Dabar pasakysiu savo nuomonę.
PIRMININKĖ. Prašau.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų aš nesu taip griežtai prieš, tik noriu pasakyti, kad čia yra Vyriausybės reikalas, ji turėjo šias problemas išspręsti, o ne Seimas kištis į šiuos reikalus. Ką darysi, jeigu Vyriausybė negali, nesugeba, tai mes sprendžiame, bet tai nėra mūsų prioritetas.
PIRMININKĖ. Ačiū. Supratome. Jūs pirma buvote užsirašęs už, o mes priėmėme bendru sutarimu, tai atsiprašau. Balsuojame, nes nuomonės išsiskyrė. Kas pritariate V. Baltraitienės pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 94, prieš nėra, susilaikė 1. Pataisai pritarta.
Dėl 9 straipsnio taip pat yra Seimo narės V. Baltraitienės pataisa. Prašom, Virginija, pristatyti.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ir trečioji pataisa. Nustatoma, kaip turi būti paskirstoma likusi dalis, kaip minėjo, tie 18 %. Dėl kiekvienos žuvies rūšies yra šiek tiek skirtinga, tik vidutiniškai 18 % yra nustatoma, kad ne pagal istorinę dalį, o proporcingai sugautam žuvies kiekiui, kiekvienos žuvų rūšies individualioms žvejybos galimybėms, išreikštoms leidžiamu sugautų žuvų kiekiu. Tai yra proporcingai pagal tai, kiek buvo paskirstyta pirmą ir antrą kartą, tai proporcingai, kiek gavo, ir dabar yra paskirstoma visoms šitoms įmonėms, išskyrus vieną įmonę, kuri jau turėjo beveik 40 %, nes negalima viršyti. Taigi tai įmonei – tik iki 40 %. Komitetas irgi tam pritarė.
B. PAUŽA (LSDPF). Komitetas taip pat pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Ačiū. Ar galime bendru sutarimu ir mes Seime pritarti Seimo narės pataisai? Pritarta bendru sutarimu.
Dar yra Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos, bet nėra konkretaus suformuluoto pasiūlymo, todėl komitetas nepritarė.
Dėl viso norinčių kalbėti nėra. Gal po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Siūlau ypatingą skubą. Ar galime pritarti ypatingai skubai? Pritarta.
Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis, 2 straipsnis, 3 straipsnis. Ar galime priimti pastraipsniui? Priimta bendru sutarimu.
Nuomonės už ir prieš nėra. Balsuojame. Kas pritariate, kad įstatymas būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 100 Seimo narių: už – 99, prieš – 1, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3051) priimtas. (Gongas)
15.27 val.
Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo Nr. IX-110 8, 16, 181 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3232(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-24 klausimas, projektas Nr. XIIP-3232 – Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo Nr. IX-110 8, 16, 181 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Kviečiu Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkę K. Miškinienę.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos… (Triukšmas salėje)
PIRMININKĖ. Labai didelis triukšmas salėje, nebegalime girdėti, ką kalba! Gerbiamieji kolegos, liko nedaug klausimų! Prašom, pirmininke.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Atsižvelgęs į visuomenės nuomonę, komitetas paskubomis, atvirai kalbant, svarstė minėtą projektą, jį patobulino ir pateikė jums. Komiteto išvada – bendru sutarimu.
Iš tikrųjų susidarė tokia nenormali situacija, kad rezidentai, kurie turės vaikučių, negalės gauti išmokų, nes neturi stažo. Manau, kad tokių atvejų yra labai nedaug, dėl to siūlyčiau pritarti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Svarstymo stadijoje nori kalbėti M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, dvi minutės, noriu pasakyti štai ką. Iš tiesų valstybėje yra nustatyta tvarka, kad žmonėms, kurie baigė aukštąjį mokslą ir per paskutinius dvejus metus po baigimo vienus metus dirbo, yra mokama ligos ir motinystės išmoka. Tačiau atsitiko toks atvejis, kuris nebuvo įvertintas tuo laiku, kad medicinos rezidentai, kurie mokosi šiek tiek ilgiau, netenka šios galimybės, todėl ir buvo pateikta ši įstatymo pataisa, kuri išsprendžia tą problemą ir sudaro galimybę žmonėms, kurie mokosi, baigia rezidentūrą ir nori gimdyti, kad jiems būtų mokama ligos ir motinystės draudiminė išmoka. Ačiū.
PIRMININKĖ. Nuomonė po svarstymo už – V. M. Čigriejienė. Prašau.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad mes visi motinystę gerbiame, neatsiras negerbiančio žmogaus. Medicinos studijos, kaip žinote, trunka šešerius metus, tas išeina iš 26 m. ribų, ir jeigu per pirmuosius rezidentūros metus pastojama, tai išmoka negaunama. Todėl kviečiu visus būti vieningus ir pritarti šiai įstatymo pataisai, nes čia liko spraga, mes išlyginsime tą spragą ir priimsime teisingą sprendimą. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? (Balsai salėje: „Galime!“) Pritarta. Yra gauta Teisės departamento išvada, dabar aš nežinau, ką reikia daryti, nes čia tokių… (Balsai salėje) Prašau, pirmininke, pasakyti, kokia jūsų nuomonė. Jūs jau apie tai kalbėjote komitete? Tuoj įjungsime. Minutę, nespėjame. Prašau.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų Teisės departamentas ir pradinėje stadijoje teikė nemažai pastabų, susijusių su tuo, kad turi turėti draudiminį stažą. Ką tik profesorė paminėjo – ypatinga situacija tų moterų, kurios labai ilgai studijuoja. Taip pat apie 26 m. ką tik buvo paaiškinta, kad studijos užtrunka gerokai ilgiau. Taip pat kalbėta ir apie tai…
PIRMININKĖ. Tai aš noriu paklausti, jūs jau šitą svarstėte, taip?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip. Tos pastabos buvo svarstytos, komitetas patobulino ir siūlo Seimui pritarti patobulintam… (Šurmulys salėje)
PIRMININKĖ. Ačiū, supratau. Siūlau ypatingą skubą. Ar galime pritarti ypatingai skubai? (Balsai salėje: „Galime!“) Pritarta bendru sutarimu.
Pastraipsniui. 1, 2, 3, 4, 5 straipsniai. Pastabų, pasiūlymų nėra, ar galime priimti pastraipsniui bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta bendru sutarimu. Gerbiamieji kolegos, toks triukšmas, kad vieni kitų nebegirdime!
Priėmimo stadija. Nuomonė už – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, iš tiesų sprendimas yra geras, jis ištaiso tą neatitikimą, kuris šiuo metu yra įstatymuose, tai parodo mūsų dėmesį motinystei. Tie žmonės, kurie mokosi, rezidentai, po to mus gydys, galės naudotis šiuo draudimu. Siūlau pritarti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – R. J. Dagys. (Balsai salėje: „Galime nekalbėti!“)
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tikrai agituoju už, reikia ištaisyti šią klaidą.
PIRMININKĖ. V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Jeigu Socialinių reikalų ir darbo komitetas garantuoja šitą dalyką ir tikrai mato spragą, tai siūlyčiau visiems balsuoti už šio įstatymo priėmimą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 98 Seimo nariai: už – 98, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3232) yra priimtas. (Gongas)
15.34 val.
Tarptautinių operacijų, pratybų ir kitų karinio bendradarbiavimo renginių įstatymo Nr. IX-703 4, 8 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3170(2) (svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės 1-25 klausimas – Tarptautinių operacijų, pratybų ir kitų karinio bendradarbiavimo renginių įstatymo Nr. IX-703 4, 8 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3170. Svarstymo stadija. Pagrindinio Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas A. Paulauskas. Prašom.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas kaip pagrindinis svarstė Lietuvos Respublikos tarptautinių operacijų, pratybų ir kitų karinio bendradarbiavimo renginių įstatymo keleto straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Pateiktas projektas iš pradžių susilaukė kritikos, tačiau jis buvo pataisytas, atsižvelgta į teikiamas pataisas, dabar komitetas pritaria pateiktam ir komiteto patobulintam įstatymo projektui, balsavo bendru sutarimu. Prašyčiau pritarti po svarstymo.
PIRMININKĖ. Ačiū. Diskusijoje užsirašė kalbėti J. Olekas. Prašom.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš kviečiu pritarti šiam mūsų bendram sutarimui, nes įstatymas labai svarbus tam, kad pas mus galėtų laiku atvykti reikiamo dydžio mūsų sąjungininkai ir kartu su mūsų kariais dalyvauti pratybose. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Pataisų nėra. Gal galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu. Siūlau ypatingą skubą, galime pritarti ypatingai skubai? Pritarta ypatingai skubai.
Pastraipsniui. 1, 2, 3 straipsniai. Ar galime pastraipsniui priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje: „Galima!“) Priimta bendru sutarimu pastraipsniui. Dėl viso norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate, kad priimtume šį įstatymo projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 93, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3170) yra priimtas. (Gongas)
15.36 val.
Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo Nr. IX-705 7 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3175 (svarstymas)
Darbotvarkės 1-26 klausimas – Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo Nr. IX-705 7 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3175. Svarstymo stadija. Kviečiu Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininką A. Paulauską. Prašom.
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas šiandien svarstė Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo projektą. Projektas ne tiek daug susijęs su objektų kontrole, kiek, manyčiau, daugiau su gamtos apsaugos dalykais. Mes, apsvarstę ir išklausę įvairių institucijų, taip pat Aplinkos ministerijos, nuomonę, nutarėme projektui nepritarti. Trys balsavo už, keturi balsavo prieš, du susilaikė. Įstatymo projektui nepritarta. Pagrindinius akcentus sudėliojo Aplinkos ministerijos, kuri pareiškė, kad jeigu bus naudojami naktiniai taikikliai, vienareikšmiškai tai turės neigiamos įtakos medžiojamų gyvūnų išteklių naudojimo kontrolei. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Kaimo reikalų komiteto pranešėją V. Kamblevičių. Atsiprašau. Sako, nereikia, jei siūloma atmesti, papildomo komiteto. Pagrindinis komitetas siūlo atmesti.
Po svarstymo nuomonė už – K. Daukšys. Prašom. Už atmetimą.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, yra du aspektai, kodėl aš esu už komiteto išvadą prieš taikiklių naudojimą. Vienas dalykas. Turime palikti žvėriui nors kokią galimybę nuo mūsų pabėgti, pasislėpti, kad galėtų kaip nors gyventi.
Antras dalykas. Aš labai bijau, kad jeigu mes apsiginkluosime tais naktinio matymo prietaisais, greitai medžiotojai bus galingesni negu mūsų kariuomenė. Galbūt tada reikėtų atvirkščiai daryti – gal reikėtų pirma kaip reikiant apginkluoti kariuomenę, o paskui žiūrėti, ką darysime?
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – L. Balsys. Prašom.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamoji Pirmininke, aš esu prieš taikiklių naudojimą. Čia turbūt tas atvejis, kai užsirašome nežinodami, koks bus komiteto sprendimas. Aš taip pat buvau užsirašęs diskutuoti ir pasakyti prieš taikiklių naudojimą, nes tai yra brutalus, ciniškas, nehumaniškas metodas. Žvėrys turi teisę išgyventi, o medžiotojai, kurie nori medžioti, turi tai daryti irgi humaniškais metodais. Jeigu kas nors nepataiko netgi su prožektoriumi pasišvietęs į šerną, tegul padeda medžiotojo bilietą ir užsiima kokia nors kita veikla. Jeigu mes leisime civiliams medžiotojams naudoti karinę techniką, t. y. karinį prietaisą – naktinio matymo optinį taikiklį, koks bus kitas žingsnis? Pareikalausime haubicų ar kulkosvaidžių šernams šaudyti?
Be to, yra visiškas mitas, kad padėsime kovoti su šernų maru. Nieko panašaus! Lietuvos medžiotojai (tarp jų yra nemažai ir Seimo narių) yra taiklūs ir pernai nušovė virš 60 tūkst. šernų, taip pat ir apkrėstų maru. Aš manau, jokios būtinybės nėra naudoti dar ir naktinio matymo prietaisų. Taigi siūlau palaikyti komiteto išvadą (atsiprašau, kad užsirašiau ne ten) ir balsuoti prieš naktinės optikos – naktinių taikiklių naudojimą. Ačiū.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Bet gal kas nors nori kalbėti už taikiklių naudojimą? Gerbiamasis R. Ačas už taikiklių ar už komiteto nuomonę? Pakelkite ranką, kas už taikiklių naudojimą? J. Olekas. Prašom.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Aš girdžiu daug netiesos apie Lietuvos kariuomenę. Lietuvos kariuomenė turi tiems, kam reikia, naktinio matymo prietaisų ir turės galbūt dar geresnių. Karinių naktinio matymo prietaisų medžiotojams nesiūlau naudoti. Medžiotojams yra skirti civiliniai naktinio matymo prietaisai, kuriuos naudoja ir kuriuos galima įsigyti medžioklės parduotuvėse įvairiose valstybėse, kuriose jie yra leidžiami. Todėl tikrai prašyčiau šios dezinformacijos neskleisti nė vienos medžiotojų draugijos nariams, kurie visiems Seimo nariams neteisybės prirašė, ir kolegoms, kurie Seime patikėjo tokiu dalyku. Lygiai taip pat, kaip ir prašymas, kad naktinis matymas reaguoja tiktai į šilumą. Tai yra visiškai skirtinga technika – termovizija, nieko bendra neturinti su naktinio matymo prietaisais, apie kuriuos čia kalbama. Tikrai turėtume labai ramiai apsvarstyti, nes medžiotojai nėra tie, kurie medžioja bet ką ir bet kiek. Yra labai aiškios medžiotojų taisyklės ir pagal tai mes turėtume siekti, kad medžiojami žvėrys būtų sumedžiojami, o ne sužeidžiami.
Kalbama apie tai, kad labai pakenks įvairiai mūsų faunos ateičiai, bet labai aiškiai pasakyta, kad kalbama apie šernų medžioklę, ne apie kitų kanopinių žvėrių medžioklę. Todėl aš siūlyčiau įsiklausant į šiuos autorių siūlymus, kurie pateikti, suteikti teisę medžioti. Siūlau nebandyti agituoti medžiotojų nebalsuoti arba nusišalinti nuo balsavimo, nes taip reikėtų nušalinti visus aplinkosaugininkus nuo aplinkos apsaugos klausimų, visus finansininkus nuo kitų balsavimų. Todėl kviečiu įsiklausyti į medžiotojų…
PIRMININKĖ. Laikas!
J. OLEKAS (LSDPF). …specialistų patarimus.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už, prieš išsakytos.
Balsuojame. Pagrindinis komitetas siūlo atmesti. Kas pritariate… (Balsai salėje) Tuoj balsuosime tada. Kas pritariate, kad būtų atmesta, kaip siūlo pagrindinis komitetas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Triukšmas salėje)
Balsavo 89 Seimo nariai: už – 38, prieš – 33, susilaikė 18. Atmetimui nepritarta.
Siūlykite kitą komitetą. (Triukšmas salėje) Pirmiausia dėl komiteto. (Balsai salėje) Nebežinau, nuo kurios pusės pradėti. Palaukite dabar! (Balsai salėje) P. Saudargas. Prašom.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Siūlome Aplinkos apsaugos komitetą.
PIRMININKĖ. Aplinkos apsaugos komitetas. R. Žemaitaitis. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš manau, kad reikėtų Kaimo reikalų komitetą, nes šiandien mes kalbame apie šernų populiacijos daromą žalą kaimo ūkiui, grūdinėms kultūroms. Aš manau, būtų idealiausia, kad būtų Kaimo reikalų komitetas.
PIRMININKĖ. Taikikliai ir populiacija – skirtingi dalykai. K. Daukšys. Prašom.
P. GRAŽULIS (TTF). Aš siūlau komitetą, kur nėra… (Balsai salėje)
K. DAUKŠYS (DPF). Aš matau, kad Seime nėra gyvūnų reikalų komiteto, tai gal galėtų Žmogaus teisių komitetas svarstyti? Tada būtų viskas aišku. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerai. P. Gražulis. Prašau.
P. GRAŽULIS (TTF). Aš siūlyčiau, ir man atrodo, bus objektyviausia, jeigu bus Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
PIRMININKĖ. Gerai. Nesiūlykite nesąmoningų dalykų. Gerbiamasis N. Puteikis. Prašom.
N. PUTEIKIS (MSNG). Naktinio šaudymo mėgėjus siūlau užsirašyti savanoriais į NATO pajėgas Afganistane. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Realiai girdėjau Aplinkos apsaugos ir Kaimo reikalų komitetus. Jie yra šiek tiek arčiau. Prašom. Dėl komitetų. (Triukšmas salėje)
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kaip nukentėjęs nuo briedžio, siūlau Sveikatos reikalų komitetą.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, taip gražiai dirbome, liko du klausimai, pradėjome atsipalaiduoti. Yra pasiūlyti du komitetai. Prašau balsuoti alternatyviai. (Balsai salėje) Gerbiamoji R. Juknevičienė. Prašau.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, aš jau prieš aną balsavimą norėjau pasiūlyti matydama didžiules emocijas, aistras dėl šio klausimo, kad jūs pasiūlytumėte būtent tai, dėl ko kalbėjo ir J. Olekas, tiktai priešingai, kad medžiotojai, kurie yra medžioklių plotų nariai, apskritai nusišalintų nuo balsavimo. Tai yra tiesioginis interesas, susijęs su jų veikla. Pirmiausia noriu šito dalyko paprašyti.
Kitas dalykas. Kiek aš supratau iš salės, daug žmonių, balsuodami prieš tai, kai balsavome, visiškai nesuprato, kaip balsuoja. Balsavo už manydami, kad tai yra balsavimas už optinius taikiklius, o tie, kurie balsavo prieš, mano, kad jie balsavo prieš, nes iš esmės buvo atvirkštinis balsavimas. Čia tik sakau pastabą, kad gali būti nebūtinai toks balsavimas. Bet dėl medžiotojų nusišalinimo, kurie yra medžiotojų būrelių nariai, tikrai būtų gerai, kad šitie vyrai čia aistrų tiek nekeltų (daugiausia tai yra vyrai) ir nusišalintų nuo balsavimo. Tada mes, manau, išspręsime visai be jokių emocijų!
PIRMININKĖ. Ačiū. Labai teisingas pasiūlymas. Grįžtame prie balsavimo dėl komiteto išvados. Prašau. Kas turite privačių interesų derinimo problemų, prašau patiems apsispręsti. Dar kartą grįžtu prie balsavimo. (Triukšmas salėje) Netriukšmaukite, tai visiškai teisėtas prašymas ir teisėta informacija. Aš tikrai apie tai nebuvau pagalvojusi. Kiekvieno Seimo nario, kuris yra medžiotojas ir naudoja atitinkamus šaudmenis, prašau pagalvoti, ar nesupainiojote interesų.
Grįžtame prie projekto Nr. XIIP-3175 ir dar kartą… (Balsai salėje) Kadangi ne visi suprato, kaip balsavo, dar kartą siūlau balsuoti už komiteto išvadą. Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas prašo atmesti. Grįžtame ir balsuojame. Viskas, baigiame reikšti emocijas, grįžtame ir balsuojame dar kartą. Komitetas siūlo atmesti. Kas pritariate komiteto… (Triukšmas salėje) Gerbiamieji Seimo nariai, salėje begalinis triukšmas. Stabdyk balsavimą! (Triukšmas salėje)
Gerbiamieji Seimo nariai, prašau tylos salėje! Jūs taip šaukiate, kad patys savęs nebegirdite! Prašau balsuoti. Kas pritariate komiteto nuomonei atmesti, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 91 Seimo narys: už – 42, prieš – 29, susilaikė 20. Vis tiek rezultatas tas pats. Nepritarta. Šiek tiek kitoks rezultatas, bet nepritarta atmetimui.
Siūlymas yra dėl dviejų komitetų: Aplinkos apsaugos komiteto ir Kaimo reikalų komiteto. Opozicijos lyderis. Prašau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Po jūsų raginimo nusišalinti paaiškėjo, kad Seime medžiotojų nėra, nes niekas nenusišalino.
PIRMININKĖ. Ačiū. Mūsų Etikos ir procedūrų komisija įvertins, aš neturiu tokios teisės.
Gerbiamasis R. Ačas. Prašau.
R. AČAS (MSNG). Gerbiamoji Pirmininke, gal tada galite patarti, nes sakėte nusišalinti. Aš irgi esu medžiotojas, bet esu kategoriškai prieš šiuos prietaisus. Kaip man reikėtų elgtis, nes aš irgi turiu savo nuomonę ir tikrai nėra čia jokių interesų?
PIRMININKĖ. Aš sakiau, kad kiekvienas turite įvertinti, o dabar įvertins Etikos ir procedūrų komisija. Prašau. R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Aš norėjau jūsų, Pirmininke, paklausti. Jūs sakote, kad esate sąžininga visiems. Prieš tai balsavome dėl pensijų grąžinimo. Tai kodėl nenusišalino Seimo nariai, kurie yra pensininkai? Kodėl jūs nenusišalinote, kad politinio pasitikėjimo Seimo narių…
PIRMININKĖ. Gerai, nepradėkime!
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš siūlyčiau… Neišjunkite, gerbiamoji Pirmininke. Tai ir siūlykite dėl šio balsavimo nusišalinti visiems žemės ūkio paskirties žemės savininkams, nusišalinti visiems vairuotojams, nes irgi visi yra suinteresuoti. Ką jūs čia darote!
PIRMININKĖ. Gerbiamasis komiteto pirmininke, jūs deklaruojate privačius interesus ir žinote, dėl ko reikia nusišalinti, dėl ko ne. Kiekvienas ir turėjote spręsti. Prašom. Gerbiamasis E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Iš tikrųjų šiandien lyg ir chaosinė diena, bet siūlyčiau jums tiesiog iš didelės pagarbos. Nubalsuojame, praeina 5 min., jūs vėl teikiate – kažkaip neetiškai atrodo. O dėl medžiotojų nusišalinimo. Aš turiu 13 metų… tai yra daugiau metų, bet negaliu medžioti, vis tiek pušką laikau, ir aš neturiu teisės įsigyti žvalgytis. Tai supraskite, kad tada visi pacientai, kurie yra poliklinikose, irgi dėl daugelio medicinos klausimų turėtų nusišalinti. Nekreipkime dėmesio į tuos, kurie bando pasipiarinti, dirbkime toliau. Paskirkime kitą komitetą ir judėkime į priekį.
PIRMININKĖ. Aš dar kartą noriu pakartoti, aš sakiau, kad kiekvienas turite pats asmeniškai apsispręsti. O jeigu Seimo nariai nesuprato balsavimo procedūros, tai aš ją ir pakartojau. Nebegrįžkime ir nesiginčykime!
M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Kolegos, aš noriu trumpą repliką pasakyti. Šioje salėje yra visi pensininkai, tik vieni yra būsimieji, o kiti esamieji. Prašau visų nusišalinti, kai kurių žmonių nuomone, gerbiamieji esami ir būsimi pensininkai!
PIRMININKĖ. Ačiū. R. J. Dagys ir viskas. Baigiame pertraukėlę!
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ypač moralizuojantys kitus, prieš tai mes balsavome dėl atlyginimų, irgi buvo galima daug kam nusišalinti ir panašiai. Dėl protokolinio nutarimo. Gal baikime tuos cirkus, pažiūrėkime savo interesų konfliktus. O iš principo koks čia interesų konfliktas, jeigu šis įstatymas dar neveikia. Juo išvis niekas nesinaudoja. Kalbama apie tai, ar leisti tuo naudotis, ar neleisti, ir tam, kad būtų geriau, konkrečiai, kad būtų mažiau (…) pažeidimų, ar tam, kad juos būtų galima sužeisti. Čia yra esmė.
PIRMININKĖ. Siūlomi Aplinkos apsaugos ir Kaimo reikalų komitetai. Alternatyvus balsavimas. Kas balsuojate už Aplinkos apsaugos komitetą, balsuojate už, kas už Kaimo reikalų komitetą, balsuojate prieš. (Triukšmas salėje) Kas balsuojate už Aplinkos apsaugos komitetą, balsuojate už, kas už Kaimo reikalų komitetą, balsuojate prieš. (Triukšmas salėje)
Balsavo 99 Seimo nariai: už – 68, prieš – 31. Paskirtas Aplinkos apsaugos komitetas ir pateiks rudens sesijoje.
15.54 val.
Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 ir 50 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3356(2) (svarstymas ir priėmimas)
Suėjo trys valandos nuo pertraukos dėl Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 ir 50 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-3356 paskelbimo. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo paskirtas atlikti redakciją pagal Teisės departamento pastabas. Kviečiu pirmininką V. Bukauską pristatyti Seimui naujus redakcinius pataisymus. Prašom.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, apsvarstė minėtą įstatymo projektą. Atsižvelgdamas į Teisės departamento pasiūlymus ir pastabas, kurias įvertino, priėmė sprendimą pritarti komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 16 ir 50 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-3356(2). Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu už.
PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Ačiū. Diskusijoje norinčių kalbėti nėra. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta.
Siūlau ypatingą skubą. Galime pritarti ypatingai skubai? Pritarta ypatingai skubai.
Du straipsniai. 1 ir 2 straipsniai naujai suredaguoti. Daugiau pasiūlymų nėra? Galime pritarti pastraipsniui? (Balsai salėje) Priimta bendru sutarimu.
Dėl viso norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio įstatymo priėmimas
Balsavo 93 Seimo nariai: už – 92, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-3356(2) yra priimtas. (Gongas)
15.57 val.
Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3308 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-27 klausimas – Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-3308. Pateikimo stadija. Kviečiu A. Salamakiną pristatyti 29 Seimo narių pasirašytą įstatymo projektą.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, siūlau pakeisti Teritorijų planavimo įstatymo 30 straipsnį ir suteikti galimybę, esant būtinybei, ne iš naujo visą specialiojo teritorijos plano dokumentą rengti, o jį koreguoti arba patikslinti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų niekas nenori klausti. Nuomonės už ir prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate po pateikimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 90 Seimo narių: už – 88, prieš nėra, susilaikė 2. Pritarta po pateikimo. Yra Teisės departamento išvados, kur yra rimtų pasiūlymų. Prašom, komiteto pirmininke.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Išties tie siūlymai jau dabar yra įtraukti į įstatymą, t. y. į poįstatyminius aktus. Mes apsvarstėme Teisės departamento išvadą ir su vykdomosios valdžios atstovais, ji nėra esminė. Iš dalies mes sutinkame, bet visa tai jau yra. Įstatymą tikrai galima, jeigu įmanoma, Pirmininke, priimti, nes jis tikrai reikalingas.
PIRMININKĖ. Aš noriu paklausti Seimo, ar jūs norite svarstyti rudens sesijoje, ar dabar? Pastabos gana rimtos, aš negaliu patikėti, kad ten tikrai viskas gerai. Jūs supraskite mane, aš nežinau, ką daryti. Gerai, aš siūlau apsispręsti pačiam Seimui.
Siūlau ypatingą skubą. Balsuojame. Jeigu pritarsite, tai pritarsite, o jeigu ne, tai svarstysime rudens sesijoje. Sutarėme, balsuojame. Jeigu pritariate ypatingai skubai, svarstysime, jeigu ne, atidėsime rudeniui.
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 69, prieš – 7, susilaikė 18. Nėra visiško pritarimo. Seimas labai įvairiai pasiskirstė. R. Ačas. Prašom.
R. AČAS (MSNG). Gerbiamoji Pirmininke, dėl vedimo tvarkos. Šiandien aš tikrai mačiau, kad buvo kreipimasis į Konstitucinį Teismą, kad tikrai Lietuvai gresia ateityje galbūt didelės piniginės baudos, jeigu kreipsis į europines institucijas tie žmonės, ir jūs nematote reikalo teikti ypatingos skubos. Šiandien tokie abejotini įstatymai be jokio svarstymo, be nieko, paskutinę dieną… Sakykite, kokie jūsų motyvai, kad jūs taip neatsakingai teikiate ypatingą skubą?
PIRMININKĖ. Ačiū. Aš paklausiau, kaip Seimas balsuos, jūs visi pasakėte savo nuomonę. Aš noriu pasakyti, kad pritarta ypatingai skubai, bet prašau 3 val. pertraukos tam, kad galėtumėte įvertinti Teisės departamento išvadas. Aš negaliu iš karto leisti daryti priėmimo. Rudens sesijoje. Paskiriame Aplinkos apsaugos komitetą ir rudens sesijoje apsvarstysime. Aš negaliu, nes Teisės departamento pastabos rimtos.
Dėl vedimo tvarkos – A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, jūs čia radote labai išmintingą sprendimą, čia visi jau pavargę ir neaišku, nei kaip dirbame, nei ką darome. Vėlgi tas pats Seimo nutarimas dėl kreipimosi į Konstitucinį Teismą. Jeigu jūs paklaustumėte Seimo, ar Seimas nesutinka su ypatinga skuba, aš manau, viskas būtų aišku. Dabar jūs asmeniškai prisiimate per didelę atsakomybę. Aš siūlau, kad jūs paprašytumėte Seimo ir viską išspręstume.
PIRMININKĖ. Labai ačiū. Mes dar nebaigėme darbotvarkės.
16.03 val.
Seimo nutarimo „Dėl strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčio S. Dariaus ir S. Girėno aerodromo“ projektas Nr. XIIP-3360 (pateikimas)
Darbotvarkės 1-28 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčio S. Dariaus ir S. Girėno aerodromo“ projektas Nr. XIIP-3360. Pateikimo stadija. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, siūlau nutarimo projektą. Kauno S. Dariaus ir S. Girėno aerodromas yra įtrauktas į valstybinės reikšmės objektų sąrašą, tačiau patikėjimo teise atiduotas valdyti Kauno miesto savivaldybei iki 2016 m., todėl siūlau Seimo nutarimą, kad vis dėlto šis valstybei svarbus objektas, kadangi yra seniausias aerodromas ir istoriškai mums svarbus, yra pavadintas S. Dariaus ir S. Girėno vardu, siūlau, kad šis objektas būtų perimtas į valstybės rankas. Todėl prašau bendro sutarimo pritarti.
PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų nori paklausti viena Seimo narė. O. Leiputė. Prašom.
O. LEIPUTĖ (LSDPF). Norėčiau pasiteirauti, kodėl ėmėtės šios iniciatyvos ir galbūt matote kokias nors grėsmes?
P. GRAŽULIS (TTF). Manau, yra tam tikrų požymių, kad verslininkai nori išskaidyti aerodromą. Kiek tai pasitvirtins, kiek ne, nežinau, bet aš manau, kad yra tokia gana sudėtinga geopolitinė situacija ir krašto apsaugai skiriame ypač dideles lėšas. Jeigu Vyriausybė apsispręstų perduoti krašto apsaugai, aš manau, kad aerodromo būklę būtų galima labai pagerinti, sutvarkyti ir jis galėtų puošti Kauno miestą, tai būtų garbė visai Lietuvai.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – G. Jakavonis.
G. JAKAVONIS (DPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, rytoj laidosime savo buvusį kolegą gerbiamąjį V. Galvoną, puikų žmogų, puikų lakūną. Reikalas toks, kad penktadienį, Lietuvos delegacijai būnant Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje Strasbūre, dar rytą V. Galvonas skambino ir prašė, kad šitoje sesijoje būtų priimtas šitas įstatymas, pradėtas jo svarstymas. Aš manau, kad tai paskutinis mūsų kolegos noras, nes vakare mes gavome žinią, kad Vytautas tragiškai žuvo.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, atvirai šnekant, nelabai turiu tokios kategoriškos nuomonės, kaip šiuo atveju reikėtų balsuoti. Bet man atrodo, kad svarbi būtų savivaldybės nuomonė, kaip jie mato šitą rajoną. Klausimas toks, juk jeigu ten bus perduota krašto apsaugai, tai ten jokių šansų nebus, kad ten būtų muziejus ar dar kas nors, ar dar. Yra tikimybė, kad ten galės būti tik krašto apsaugos koks nors ypatingas objektas. Aš galvoju, kad priimti tokius sprendimus, neturint savivaldybės nuomonės, būtų per daug nedrąsu. Ačiū.
PIRMININKĖ. Nuomonės išsiskyrė. Balsuojame po pateikimo. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 68, prieš – 1, susilaikė 28. Pritarta po pateikimo
Siūlau ypatingą skubą. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Negalime. Balsuojate. Kas pritariate ypatingai skubai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę… (Balsas salėje) Pasakysiu po balsavimo.
Balsavo 98 Seimo nariai, už – 53, prieš – 23, susilaikė 22. Ypatingai skubai pritarta.
Dėl vedimo tvarkos – E. Masiulis. Prašau.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų dažnai yra priekaištaujama Seimui, kad kai kurie teisės aktai yra priimami nekokybiški, neįsigilinus. Man atrodo, visiškai būtų ne koks precedentas baigti pavasario sesiją tokiu nutarimu, tokio nutarimo priėmimu, nes nei su Krašto apsaugos ministerija, kiek yra man žinoma, šitas projektas nėra suderintas, nei su savivaldybės taryba nėra derintas. Kaip čia mes dabar atrodome priimdami tokius nutarimus? Aš vis dėlto kviesčiau atsikvošėti ir ramiai bendra tvarka rudenį toliau tą nutarimą svarstyti.
PIRMININKĖ. Seimo nutarimus neprivalu derinti. Įstatymus gal taip. V. Gedvilas.
V. GEDVILAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Aš esu tos pačios nuomonės kaip ir E. Masiulis. Tiesiog čia viskas įvyko labai staigiai. Paskutinėmis dienomis pasirodė šitas nutarimo projektas. Tai kodėl šiandien mes skubos tvarka stengiamės jį priimti? Taigi yra visa vasara, mes galime pagalvoti, paklausti savivaldybės. Aš tiesiog siūlau padaryti pertrauką priimant šitą nutarimą.
PIRMININKĖ. Jūs pertraukos prašote frakcijos vardu? (Balsai salėje) Gerbiamasis A. Sysas, kol darbiečiai susitars.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Socialdemokratų frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio.
PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, kaip jūs žinote, amžinąjį atilsį V. Galvonas pašarvotas, jis buvo asociacijos prezidentas, šis nutarimo projektas yra rengtas jo, tai yra jo kaip testamentas. Paskutinę dieną kreipėsi į mane dar būdamas gyvas (vakare, deja, žuvo avarijoje), kad šitas nutarimo projektas būtų priimtas ir išsaugotas Kaune, Aleksote, Dariaus ir Girėno aerodromas. Jis buvo labai įsigilinęs į šį projektą, į situaciją, esančią Kaune, ir, manau, pagerbdami jį, neprašykime pertraukos, bet priimkime šitą nutarimo projektą. Manau, perdavus šį aerodromą Krašto apsaugos ministerijai, finansavimas tik pagerės, muziejus bus išpuoštas dar labiau ir, be abejonės, visi lankytojai galės lankyti. Šiandien daugelis Krašto apsaugos ministerijos objektų atviri visuomenei ir, manau, bus visuomenei atviras objektas.
PIRMININKĖ. E. Gentvilas. Prašom.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Pajutau tokį negerą kvapą. Labai gerbdamas amžinąjį atilsį V. Galvoną, vis dėlto dabar aš turiu pasakyti štai tokį dalyką. V. Galvonas pasamprotavo, Seimo narys P. Gražulis įregistravo, ir štai iš savivaldybės paimame turto dalį. Čia daugelis žmonių yra buvę savivaldybininkai, gal ir vėl grįš į savivaldybes. Kaip atrodo tokia struktūrine sistemine prasme toks dalykas: atsiranda įstatymo projektas ir per 15 min. iš savivaldybės perduodama valstybei? Sakyčiau, kad tai ne visai būtų geras precedentas. Aš nežinau, gal ir gerai daroma, gerbiamasis Petrai Gražuli, gal ir gerai daroma. Na, leiskite susivokti. Aš manau, kad tikrai ta ypatinga skuba negerai atrodo. Negerai atrodo, nes taip galima bet ką valstybėje atimti, perimti, perduoti ir t. t.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nutraukiu diskusiją. Yra teisėtas prašymas – Socialdemokratų frakcija prašo pertraukos. Balsuojame. Kas pritariate pertraukai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 52, prieš – 25, susilaikė 20. Pertrauka iki rudens sesijos.
16.12 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. lapkričio 20 d. nutarimo Nr. XII-11 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-3368 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Darbotvarkės rezervinis 3a klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. lapkričio 20 d. nutarimo Nr. XII-11 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-3368. Kadangi mes turime naują Seimo narį, šiandien prisiekusį, ir jis nori dirbti Aplinkos apsaugos komitete, todėl vietoj devynių siūlome dešimt Aplinkos apsaugos komiteto narių. Ar galime pritarti po pateikimo bendru sutarimu? Pritarta. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta po svarstymo.
Priėmimas. Balsuojame. Kas pritariate nutarimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 87, prieš nėra, susilaikė 7. Nutarimas (projektas Nr. XIIP-3368) priimtas. (Gongas)
16.14 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. lapkričio 20 d. nutarimo Nr. XII-12 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-3367 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Rezervinis 3b klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. lapkričio 20 d. nutarimo Nr. XII-12 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-3367. Yra siūloma, kaip ir minėjau, V. Mikalauską įrašyti į Aplinkos apsaugos komitetą. Ar galime pritarti po pateikimo bendru sutarimu? Pritarta. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Priėmimas. Kas pritariate nutarimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 93 Seimo nariai: už – 88, prieš nėra, susilaikė 5. Seimo nutarimas (projektas Nr. XIIP-3367) priimtas. (Gongas)
16.15 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. gruodžio 4 d. nutarimo Nr. XII-39 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-3369 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
Dar yra vienas nutarimo projektas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. gruodžio 4 d. nutarimo Nr. XII-39 „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-3369. Pateikimas.
A. Zeltinis – V. Mikalausko pakaitinis Aplinkos apsaugos komitete. Po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Priėmimas. Balsuojame. Kas pritariate nutarimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Šio nutarimo priėmimas
Balsavo 96 Seimo nariai: už – 92, prieš nėra, susilaikė 4. Nutarimas Nr. XIIP-3369 yra priimtas. (Gongas)
16.18 val.
Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso 157 straipsnis pagal reguliavimo apimtį neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-3357(2) (svarstymas)
Kad išsiskirtume iki rudens sesijos nesusipykę, siūlau dėl 2 rezervinio klausimo, projekto Nr. XIIP-3357, ypatingą skubą. (Plojimai) Prašau. Kas pritariate ypatingai skubai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 79, prieš – 1, susilaikė 8. Ypatingai skubai pritarta.
Žinau, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas buvo susirinkęs ir apsvarstė. Prašom, kas pristatys išvadą? J. Sabatauskas. Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Kadangi Teisės departamentas pastabų nepateikė, tiksliau, parašė, kad pastabų neturi, ir jokių siūlymų nebuvo, komitetas pritarė iniciatorių pateiktam projektui: už – 6, susilaikė 1. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už nėra, nuomonė prieš – P. Urbšys.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiamieji Seimo nariai, tikrai simboliška, kad šią sesiją mes baigsime tokiu sprendimu legalizuodami politinę korupciją. Būtent tas asmuo, kuriam buvo pareikšti įtarimai dėl korupcinių nusikaltimų, vis dėlto buvo deleguotas partijos į mero poziciją. Nejaugi konservatoriai neturi partijos narių, kurie būtų verti mero vietos, neįtariami korupcinėse bylose? Jeigu jūs kalbate, kad Darbo partija yra kriminalizuota, ką jūs demonstruojate tokiais nutarimais? Aš manau, kad tokiu būdu mes, Seimas, aiškų duosime signalą Lietuvos Respublikos piliečiams, kad partijos jiems gali siūlyti įtariamuosius, kad jie gali būti išrinkti merais ir toliau užsiimti korupcinėm veikom.
PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už – V. Juozapaitis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai siūlau atsiriboti nuo kokių nors asmeniškumų ir suvokti, kad šis kreipimosi nutarimas netaikomas kokiam nors konkrečiam asmeniui, o yra mūsų tikslas išsiaiškinti įstatymų spragą. Visiškai neseniai priimtas Savivaldos įstatymas, tiksliau, jo 19 straipsnis, neveikia praktiškai, tai yra visuotinai ir demokratiniu būdu išrinkti merai tarybų nariai gali būti nušalinami būtent to įstatymo pagrindu. O dabar yra taikomas visai kitais įstatymas, ir mes tik norime Konstitucinio Teismo paklausti, ar šis taikymas atitinka mūsų konstitucinę doktriną.
Taigi nesiklaidinkime ir neturėkime iliuzijų, kad tai yra vienam ar antram politikui taikoma, nes būtent šis straipsnis gali būti taikomas lygiai taip pat ir Ministrui Pirmininkui, lygiai taip pat ir kiekvienam eiliniam Seimo nariui. Mes tiesiog turime išsiaiškinti, ar šitas Baudžiamojo proceso kodekso straipsnis, kuris neturi visiškai jokių ribų ir nušalina žmogų be kaltės įrodymo iki gyvenimo pabaigos, atitinka Konstituciją.
Aš primenu, jeigu mes kalbame apie konkrečią situaciją, būtent Radviliškio rajono žmonės, kurie ir išrinko tą žmogų, yra pasirašę virš 5 tūkst. (šiandien yra apie 5 tūkst. 500 parašų), kurie prašo grąžinti merą į savo pareigas. Aš dar kartą jus raginu neprisirišti prie konkrečios situacijos, o pažiūrėti į tai tikrai valstybiškai, kaip į mūsų Seimo broką, nes neveikia mūsų neseniai priimtas įstatymas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Ačiū. K. Daukšys. Prašau.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Įsiklausydamas į gerbiamojo P. Urbšio pasakymą ir matydamas, kad iš tikrųjų mes padarėme to broko, ką ir gerbiamasis V. Juozapaitis dabar pasakė, nenorėčiau, kad jo vėl padarytume, todėl frakcijos vardu prašau pertraukos dėl šio klausimo, kad mes iki rudens viską sutvarkytume. (Triukšmas salėje)
PIRMININKĖ. Ačiū. Yra teisėtas prašymas, Darbo partijos frakcija prašo pertraukos. Balsuojame. J. Sabatauskas dar norėjo. Gal pirma balsuojame, ar būtinai prieš tai? (Balsai salėje) Gerai. Balsuojame, yra frakcijos prašymas daryti pertrauką. Kas pritariate pertraukai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 40, prieš – 34, susilaikė 21. Pertraukai nepritarta. Tuoj patikrinsime. (Balsai salėje: „Vieno trečdalio.“) Reikia vieno trečdalio, užtenka. Pertraukai pritarta.
Gerbiamieji Seimo nariai, gerbiamieji kolegos, pavasario sesijos visus darbus atlikome, pabaigėme svarstyti labai svarbius klausimus. Noriu padėkoti komitetams, komitetų nariams, komitetų biurams ir jums visiems, kad mes daug nuveikėme darbų, kurie buvo būtini įstatymų leidybos srityje. Labai ačiū.
Noriu priminti, kad Seimo nariai atostogų neturi, jūs intensyviai turite dirbti su savo rinkėjais, kad rinkėjai jumis pasitikėtų ateityje. Labai ačiū visiems. (Balsai salėje)
Dar noriu paprašyti. Po mūsų sesijos užbaigimo, kadangi pietų nebuvo, tai Seimo Pirmininkė kviečia kavos ar arbatos puodeliui į restoraną.
Giedamas Lietuvos valstybės himnas
Skelbiu pavasario sesiją baigtą. (Gongas)
* Santrumpų reikšmės: DPF – Darbo partijos frakcija; LLRAF – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija; LSDPF – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija; LSF – Liberalų sąjūdžio frakcija; MSNG – Mišri Seimo narių grupė; TS‑LKDF – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija; TTF – frakcija „Tvarka ir teisingumas“.